347 
rygg ocli tä(!kfjji(lrarne ; tiicn oni man följer den 
rad de bilda, sa befiiines den ulgöia en forLsäU- 
luix" af tectrices minores cubltales. Den eller de 
o 
mellersta är altid slörst. 
Hos Sår/gfog/arne äio de ganska små, mjuka 
och i kanten dunlika, samt derföre svåra att ur- 
skilja. Dock kunna de tydligen igenkännas bos 
Fringilla och Pjribula. 
Picus bar 3 ganska små, men tydliga ; Psit- 
tacus bar 4, Coracias deremot 5 väl utbildade, 
men bos Cohtniba ocb CjpseJus kunna de svårli- 
gen urskiljas. På Jccipitres finnas altid 3 å 4 
tydlige, men ganska små ocb af betydlig olikbet 
1 form. Likså bos GaUince. 
Hos Scolopax y NumeniiLS , Totcmus m. fl. 
mindre vadare, har jag i äknat 5 rätt tydliga. Likså 
bos Fidlgida; 6 bos Cjgnus, Lestris och Coljin- 
hus, samt 8 bos Podiceps rubricollis. Lams bar 
2 te ml igen långa och elt par ganska små. 
Efler denna fjäderrad följer, framåt, en ocb 
annan rad fjädrar, som endast kunna benämnas 
tectrices Juunercdes. De hafva aldeles utseendet 
af täck eller ryggfjädrar. 
NiTzscH kalla dessa fjädrar parapteriun, b vil- 
ket namn deremot af Illiger användes gemensamt 
för dessa, infrabumerales och scapulares. Mig sy- 
nes denna term rätteligen kunna ocb böra alde- 
les utgå. 
3:o Plumce infrahuinerales (ÖTverarmens un- 
dre fjädrar), på undre sidan, midt emot de förra. 
Några af dera, som sitta vid armens iVämre sida 
(fig. 5, u; fig. 4 11), äro bos Vattenfoghir och 
Vadare ^ganska starkt utbildade, oftast ganska 
långa, smala, räta, något trubbiga. De mellersta 
äro altid längst. Till antalet äro de 7 a 9. 
