249 
liksidigt trekanliga, mera iildragnc på längden, 
med miiskelutskotlen framåt och bakåt riglade, samt 
rudimenterna till costalutskotten mera på midten, 
något undertill. På den knöliga, trekantiga än- 
dan af den 3:e ryggkotans sidoutskott går en nä- 
stan lodrätt stupande kam från det uppåt vända 
accessoriska utskottet till det framåt vända, här 
under liggande, mammillära utskottet. En dylik 
kam finnes äfven emellan samma utskolts-rudi- 
menter på de följande ryggkotorna, men den- 
samma blir mindre stupande på hvarje bakom 
följande kota. På 8:e kotan är denna kam redan 
nästan liggande (fig. 5. 8. a. Ir. m.) jemte det 
att sjelfva sidoutskottens stam, eller stjelk, från 
att på de föregående kotorna vara något 3-sidigt 
prismatisk, här är blifven platt, och bred med 
något rundad yta uppåt, samt framåt och bakåt 
försedd med tillskärpta kanter. På 9:e ryggkotan 
är förhållandet nära likt det på 7:e, men kam- 
men är här mera öronformigt böjd. På den 10:e 
ryggkotan äro sidoutskotten ännu bredare, deras 
främre rand är dock tjock och stupande, men den 
bakre är skarp. Kammen emellan mammillär- 
och accessoriska utskotten är vida större än på 
9:e ryggkotan och mest upphöjd mot främre än- 
dan. Den yta, som häraf kommer att bildas utåt 
sidorna, får derigenom ett något öronformigt ut- 
seende. Emellan kammen med dess omskrifning 
kring ändarne af muskelutskotten, samt det på 
denna kota mest framstående, knappformiga costal- 
eller tvärutskottet är en svag fördjupning, som 
går ned och omfattar det lilla knappformiga co- 
stal utskottet. Denna fördjupning är föregångare 
till den delning af sidoutskottens elementer, och 
försvinnandet af samma utskotts stjelk, som upp- 
träder på nästa kota, se fig. 5. 
