248 
fästpunkt pä h var je sida af kolan. Pä denna ryi»g 
framskjuter en liten trubbig tagg, som är costal- 
ulskottets rudinient, hvilket sålunda äfven här är 
mindre än på föregående kola. På 14:e och sista 
ryggkotan är förhällandet nära likartadt, men den 
sadelformiga föreningen emellan de båda muskel- 
ulskotten är något högre, jemte det den från ac- 
cessoriska utskottet framåt, nedåt sträckta ryggen 
är svagare och costal- eller tvärutskotts-rudimentet 
icke bildar någon utstående begränsad tagg, utan 
endast en något långsträckt ojemnhet. 
Canis Vulpes. Ändarne af de fyra främsta 
ryggkotornas sidoutskott äro undertill månformigt 
concavt urhålkade, för upptagandet af refbenens 
tubercula. Icke desto mindre hafva de på öfre 
randen antydningar, eller mer än antj^dningar , 
till de tre knölarne. På de två första kotorna 
äro nemligen endast antydningar föihanden till 
dessa knölar; men på 3:e ryggkotan finnes redan 
en uppåt stigande kam, såsom rudiment till pro- 
cessus accessorius och en från denna kam nedåt 
gående skarp rygg, som är rudiment till processus 
mammillaris. På denna kota äro äfven redan 
sidoutskottens ändar trekantiga. På 4-:e rygg- 
kotan finnes redan på främre hörnet af denna 
trekant en tagg, som är rudiment till processus 
mammillaris, äfvensom en uppåt slående knöl, 
såsom rudiment till processus accessorius, h var- 
före hela det undre, bakre hörnet utgör rudi- 
mentet till coslalutskottet. Samma förhållande 
äger äfven rum på 5:e och 6:e ryggkotorna, hvar- 
jemte på dem costal-förenings-y torna äro, på 5:e 
ryggkotan plalta, på öre convexa, liksom tenderande 
att bilda knappar. På 7:e ryggkotan blifva än- 
darne af sidoutskotten, på de föregående näslan 
