243 
springande kanter, kan anses utgöra elementet för 
costaldelen. På 2:a ryggkotan är sidoutskottet 
mindre, costalgropen halfmånformig och muskel- 
utskolts-rudiraenternes knölar äfven mindre. In- 
nanför kanten af costal-pannan, på öfre sidan och 
främre randen af sidoutskottet, är en liten ojemn- 
het, rudiment till båda muskel-utskotten. På 3:e 
ryggkotan blir samma knöl stor, rundad, framåt 
uppåt stående, med en fördjupning på öfra sidan. 
Genom denna fördjupning uppkommer början till 
knölens delning i mammillär- och accessoriska ut- 
skottens rudimenter. Costaldelen är redan mera 
fristående. På de följande ryggkotorna, ända till 
den ll:e, blifva ändarne mer och mer longitudi- 
nelt aflånga; mammillär-utskotten , som väl äro 
uppåt vända, skjuta dock betydligt framåt, när- 
mande sig något till samma hakform som hos 
björnen. De accessoriska utskotten flytta sig mer 
och mer till bakre hörnen af sidoutskotts-ändarna, 
men bilda dock först på 9:e ryggkotan ett tyd- 
ligt accessorisk t utskott. Costaldelen af 7:e, 8:e, 
9:e, 10:e och ll:e ryggkotornas sidoutskott är icke 
framåtstaende, och utgöres endast af en liten 
rund eller oval facett. På 12:e ryggkotan, är bå- 
gen of vantill sammandragen, jemte det de arti- 
culära utskotten intagit en uppstående riktning, 
under det de mammillära flyttat sig inåt och 
sammansmält med de articulära utskotten iVc- 
cessoriska utskottet är kort, tjockt; till det co- 
stala finnes intet annat spår, är en liten kam 
på utsidan af det accessoriska. Denna knöl till- 
tager i tydlighet på 13:e och 14:e ryggkotan; är 
något mindre pä den 15:e (sista), der den sitter 
nära basen och yttre sidan af det accessoriska 
utskottet; på l:a länd kotan framträder den först 
som ett tydligt costal- eller tvärutskott. På 
