239 
ten mindre hos Talpa än hos Erinaceus. Hos 
Talpa skjuta de fleste mera framåt, hos Erinaceus 
mera bakåt; lios Erinaceus äro de mera knapp- 
formiga; hos Talpa skjuta de ut mera såsom snedt 
ställda tvärutskott. Likheten emellan dessa bild- 
ningar hos båda dessa insectivor-slägten är dock 
påfallande och intressant. 
Plantigrada. Ursus Maritimus. På första 
ryggkotan slutar sidoutskottens ändar i en liten 
bakåt vänd kam. På 2:a och följande ryggko- 
torna, der äfven samma kam förekommer, slutar 
den sis: i ett främre och ett bakre hörn; det 
främre är rudiment till processus mammillaris, 
det bakre till processus accessorius. Under och 
något framom detta sednare nedskjuter rudi men- 
tet till en del af processus costalis, såsom en 
ganska låg klack. Men denna blir dock först på 
ll:e ryggkotan rätt tydlig. 
Främre hörnen af sjelfva siduutskotten bilda 
en tillplattad, horizontel, inåt vänd krok, innan- 
för h vilken uppstår en excisur. Från denna 
krok löper en svag rygg upp till mammillär- 
utskolts-rudimenterne. Kroken närmar sig små- 
ningom i kotornes följd mammillär-utskottet, är 
detta mycket nära på 9:e kotan, saknas helt och 
hållet på 12:e och följande, jemte sidoutskottens 
kammar. 
De accessoriska utskottens rudimenter tilltaga 
bakåt i utveckling, men ernå först på 8:e rygg- 
kotan formen af tapplika utskott, hvilka vetta 
bakåt, utåt, liksom för att omfatta de efterföljande, 
dem de dock icke förrän längre bakåt med l2:e 
ryggkotan ernå. På ll:e ryggkotan börja processus 
