232 
mammillar-uLskollet. Först vid ll:e ryggkotan 
hos Cehus sammansmälta led- och accessoriska ut- 
skotten, i det att de föria få en upprest ställning. 
Pa ländkotorna äro de mammillära utskotten nä- 
stan alls icke skiljda fiån ledutskotten; accesso- 
riska utskotten äro ganska korta. Tvär- eller 
costal-utskotten på de två första ländkotorna äro 
riktade nedåt framåt; 3:e och 4:e äro riktade 
uppåt fiamåt och det 5:e åter nedåt framåt. 
Denna kota har äfven endast svaga spår till pro- 
cessus accessorii. 
Särdeles upplysande visa sig sidutskotten på 
rygg- och ländkotorna hos en Callithrix, af hvil- 
ken ett vackert skelett blifvit hemsändt af min 
fordne lärljunge och medhjelpare, Doctor Regneli. 
i Caldas (Prov. Minas Geraes i Brasilien). — Hos 
detta djur visar redan Irsta ryggkotans sidoutskott 
vid sina yttre ändar tydliga rudimenter till de i 
fråga varande utskotten. Samtliga r^^ggkotornas 
sidoutskoLt ända till och med den ll:e sluta med 
afrundade, snedt inifrån utåt, framifrån bakåt 
ställde kammar, af h vilka de fleste äro klubb- 
formiga mot ändarne. Desse kammai* hafva på 
de 4 främsta kotorna h vardera tre knölar; på 
den 5:e till och med 10:e är den bakre ändan 
af hvarje kam tvädelt, genom en tvärt inåt gå- 
ende klyfning. Den främre ändan af kammenär 
processus mammillaris, den bakre öfre, processus 
accessorius; den bakre undre processus costalis. 
På 4:e och 5:e ryggkotorna är klyfningen emellan 
processus costalis och accessorius obetydlig, men 
blir större och större på hvarje följande kota, 
ända till och med den 10:e, under det att sjelfva 
utskoltsafdelningarne förlänga sig. Refbens- ut- 
skottet afgår i en 30 graders vinkel från det 
accessoriska utskottet ner till refbensknölen, så 
