231 
ryggkotan äro cleremot coslal- och accessoriska 
utskotten åtskiljde; de förra utgöra endast 2:ne 
svaga kammar, som öfvergå i stileLtformiga , ac- 
cessoriska utskott, som ligga tätt intill de bak- 
ifrån framskjutande led- och mammiliar-iitskotten. 
Mammillär-utskutten sammansmälta vid 10:e rygg- 
kotan med ledutskotten. På ländkotorna äro de 
accessoriska utskotten väl griffelformiga, men gan- 
ska korla, särdeles på de bakre (undre) kolorne. 
Mammillär-utskotten äro temmehgen betydliga. 
Bland den nya verldens quadrumaner {CebincB 
Vrol.) förete de fleste ryggkotornas sidoutskott 
på ett ungt skelett af Cehus Adelia och ett af en 
liten Hapale (från trakten af Bahia) samma bild- 
ning, som de föregående. {Cehus med 13 och 
Hapale med 14 ryggkotor). Ifrån och med 8:e 
ryggkotan hos Cehus bihJa dessa sidoutskotl ini- 
från utåt, framifrån bakåt, snedt ställda kam- 
mar med tjockare ändar; bakre ändan tjockast, 
delande sig i två knölar. Främre ändarne äro 
rudimenterne till processus mammillares, de bakre 
tvådelte till processus accessorii och costales. Vid 
12:e ryggkotan på Cehus äro de bakre utskotts- 
rudimenterne ganska stora, samt skjuta betydligt 
bakåt öfver följande kotas, led- och mamraillar- 
utskott, men lägga sig ej intill desamma. Vid 
13:e ryggkotan är det förenade costal- och ac- 
cessoriska utskottet bred t och starkt, ligger när- 
mare intill led- och mammillär-utskottet samt har 
en särskild vinkelformig del (costal-delen), som 
är genom ligament förenad med refbenet på sam- 
ma sida. På 14:e och sista ryggkotan är samnia 
förenade costal- och accessoriska utskott smalt, 
skifformigt med ett yttre trubbigt hörn (costal- 
utskottet) och ett bakre gritielformigt utskott (ac- 
cessoriska utskottet), som lägger sig intill led- och 
