230 
nem ligen i en sned list, som utgår från refbens- 
fästet på kotan och fortsätter sig i de, samma 
kotor tillhörande, accessoriska utskottens undre 
ränder. Tvärulskotten på ländkotorna förete in- 
genting, som förtjenar att liär särskildt omnämnas. 
På en ung Macacus Cynomolgus var förhål- 
landet nära detsamma som hos Cercopithecus, De 
Ire knölarne voro väl uttryckta redan på 2:a 
ryggkotan, ehuru h varken processus mammillares 
eller accessorii voro så starkt utvecklade på lygg- 
kotorne i allmänhet, och de sednare icke voro 
formade i sådane hakformiga utskott, som hos 
Cercopithecus. En knappformig processus costalis 
förekom ej längre ned än på 9:e kotan. På den 10:e 
var den redan kamf(jrmig, liksom på ll:e och I2:e; 
kammen var fortlöpande i en svag list som öf- 
vergick i processus accessorii undre rand. Från 
samma sneda list på ländkotorna utveckla sig 
deras processus transversi. Alla processus mam- 
millares på ländkotorna voro försedde med små 
epiphyser. Samma utskott och deras rudimenter 
på ett ungt individ af Inuus rhesus var äfven 
nära enahanda, som hos den föregående. Sådant 
visade sig äfven förhållandet vara hos Cynomolgus 
Maimon (ungt men fullt utbildadt individ af 92 
centimeters höjd), med undantag deraf, att den 
näst sista ryggkotan (ll:e) har ett stort sidoutskott 
(straxt imder refbenets fäste), som helt och hål- 
lit liknar ett tvärutskott på en ländkota. Detta 
utskott står på 3 millim. afstånd från refbenet, 
men emellan dem går ett förlängdt tvärligament. 
Ifrågavarande utskott utgöres dock tydligen af 
det rudimentära costalutskottet i förening med 
det accessoriska utskottet, h vilket liksom hos de 
föregående icke närmat sig det innanför liggande 
led- och mammillar-utskottet. På den 12:e sista 
