220 
ländkotorna: "deras bas öfvergär vanligen i en 
lilen knöl, biutskottet (Processus accessorius), 
som endast tillhör dessa kotor." 
Lauth (Neuestes Handbuch der Prachlischen 
Anatoraie Stultg. &c. 1835), och Langenbeck 
(Handb. d. Anat. &c. Gott. 1842) upptaga äfveii 
processus accessorii utan att nämna processus 
niammillares. 
Både processus mammiilares och accessorii upp- 
tagas deremot i de anatomiska handböckerne af 
Arnold (Handbuch der Anatomie des Menschen, 
Freiburg 1844 B. I. p. 346), M. J. Weber (Handb. 
d. An. des Menschl. Körpers, Leipzig 1845, B. I, 
p. 222—223), South (Soutfis Knochenlehre, 
deutsch. bearbeitet von J. Henle Berl. 1844, p, 
8, 9,) och Hyrtl (Lehrbuch der Anat. des Men- 
schen p. 215 & 216) för ländkotorna, men in- 
gen af de citerade förfatlarne, så vidt jag kunnat 
finna, omnämner dem för ryggkotorna. 
Bland förfatlarne i den comparativa Anato- 
mien finner man hos Mecrel (Sjslem der Vergl. 
An. 2 B. 2 Abth.) endast här och der ''Nehen- 
fortsätze"' omnämnda; hos G. Cuvier (1. c.) om- 
nämnas de vid bröstkotorna endast såsom "une 
seconde apophyse articulaire" hos Dasypus och 
Myrmecopliaga. Vid ländkotorna yttrar han tem- 
ligen dunkelt (p. 199) att, hos qvadrumanerne, 
med undantag af "Orangs" och "Loris" finnes på 
yttre sidan om de yttre ledutskotten en bakåt 
vänd tagg, som hjelper till att omfatta det främre 
led utskottet af den bakom följande kotan, "och 
att detta accessoriska utskott, såsom Sömmering 
redan anmärkt, träffas på några menniskoske- 
letter." Cuvier anför tillika att den (taggen) 
äfven förekommer hos Rofdjuren, men är särdeles 
utveklad hos flere Gnagare. För Dasypus nämner 
