301 
nämnda, lill största delen lodrält slående, stora 
sidoytor, från hvilka, enligt vanliga förliållanden, 
sidoutskotten med sina costala-elementer skulle utgå 
och med hvilka sednare refbenens knölar annars i 
allmänhet articulera. Såsom redan är nämndt, 
saknas här costala utskottsbildningar; hvaremot på 
dessa sidor äro små runda hålor såsom genom- 
gång för spinalnerverna. Dessa hålor, motsva- 
rande foramina och excisurae intervertebrales, 
sitta på de främre och bakre ryggkotorna närmare 
bakre randen, på de mellersta stiaxt bakom 
midten af kotornas lodräta sidor. På ländkotorna 
saknas de och i deras ställe bildas foramina in- 
tervertebralia emellan kotorna af vanliga excisurer. 
På de bakre ländkotorna äro framom dessa hål 
ganska svaga upphöjda strimmor, som torde an- 
tyda i hög grad svaga spår af accessoriska och 
costala utskott. Hos Ornithorhynchus hafva så- 
lunda samteliga refbenen endast de undre led- 
gångarne mot kotorna, nemligen articulationes 
capito-vertebrales, hvaremot de öfre, eller arti- 
culationes tubero-vertebrales saknas. Emellertid 
saknas icke refbensknölarne , ehuruväl de äro 
svagt utbildade; i stället för nämnde, felande 
articulationer, gå från ref bens-knölarne starka, 
temmeligen långa band till de lodräta sidorna af 
kotraden, fram under de mammillära utskotten. 
Vi återfinna således här i hela ryggdelen af rygg- 
raden samma förhållande, som annars i allmänhet 
tillhör endast de sista ryggkotorna och de sista 
refbenen hos däggdjuren i allmänhet, nemligen 
att mammillär-utskotten sitta högt upp pä sidorna 
af kotorna. Refbenen äro fäslade lågt ned på de 
samma, och sålunda, liksom hos de flesta öfriga 
däggdjur fallet är med de bakre ryggkotorna , hafva 
här samteliga ryggkotorna stoi a sidoplaner emellan 
