4» 
Siges : *'Det tilkoHimer Erfaring at levere enliver Tings forste 
Grunde, f. Ex. Erfaringen om Himlens Indretning den astro- 
logiske Vidmskaljs; tlii efter at være tilstrækkeligen underret- 
tet om Fænomenerne liar man fundet de astrologiske Beviser^ 
og ligeledes forholder det sig med enhver anden Konst og Vi- 
denskab , saa at naar man veed, hvad der ved enhver Ting 
er at mærke , sa^ maa man færdigen kunne lægge Beviserne for 
Dagen ; Dersom intet er forbi|^aaet i Henseende til det -virke- 
lig historiske ved Tingen , saa have vi , hrvoraf man kan finde 
og fremlægge Beviis for alt det, der lader sig bevise, og om 
noget ikke lader sig bevise, da at gjore Rede for dette/' I 
hans senere analytiske Skrifter d) 2 Bogs sidste Kap. S, 619 
vises, hvorledes Erfaring og det Almindelige i vor Kundskab 
oprinder af enkelte Bemærkninger. '-'Af Sandsning kommer 
Hukommelse^ af Hukommelse, som ofte igjen tages om et og 
samme, komm.er Erfarings thi mange Hukommelses-Acter ud- 
gjore een Erfarings men af Erfaring, eller af alt det Alminde- 
lige, som hviler (ligger) i vor Sjél, af Eenheden ved Eleer- 
iieden, af det, som i alle disse Fleere er eet og det samme, 
deraf er forste Grund til Konst og Videnskab." S. 620 siges : 
Det er klart, at vi paa ingen anden Maade kunne faae Kund- 
skab om forste- Gruode , end ved Induction j Ved den er Sand- 
sekraften Aarsag {ei^Troui) til det almindelige i os." S. 3ai. 
"De forste Grunde ere os meer bekjendte, end det, der bevi- 
ses, om dem kan egentlig Videnskab ikke haves, For- 
standen er den, som indseer dem.'^ Erfaring og Opregnings- 
Slutning (Induction) ere altsaa efter Aristoteles Kilderne , 
hvoraf og hvorved Forstanden oser de forste Grunde til al the- 
oretisk Filosofi.^ At han giver den praktiske Filosofies Grund- 
a) Analytica posteriora. 
Vid,Sds.Shr,UDcl,IJ{cefxe. E 
