48 
gen af hans i Frankfurt ved Ma^^i 16^2 m 4^0 tidgivne filoso- 
fiske Værker, og med en anden Epistel, som siden skal anfd« 
res, kan hans Filosofies Beskaffenhed, og hans Begreh om Fi- 
losofi, uden Tvivl bedst erfares. Filosofi, siger Descartes, er 
Bestræbelse efter Viisdom. V'dsdoin bestaaer ikke aliene i Klog- 
skab til Forretninger, men og. i fuldkommen Videnskab om. 
alt det, Mennesket uden Aabenbaring kan kjende^ som kan 
reglere dets Opfcrsel i Livet, hjelpe til Sundhedens Vedlige- 
holdelse og til alle Konsters Opfindelse. Til fuldkommen Vh- 
denskab udfordres, at den skal bygges paa Grundsatser, som 
ere 1) saa klare, at de ved behorig Agtpaagi venhed ikke kunne 
omtvivles, 2) saadanne, at alle andre Tings Kundskab depen- 
derer af dem, at de selv kunne kjendes udendis§e, men disse 
ikke uden dem ; 3) at af disse Grundsatser Folgerne uddrages 
paa den meest indlysende Maade ; kort : Viisdom er Kundskab 
om Sandheden af dens forste Aarsao;er : denne Viisdoms Stude- 
ring er Filosofi i egentlig Bemærkelse, Efter Descartes's Me- 
ning havde indtil hans Tid ingen været lykkelig nok til at frem- 
bringe saadan en Filosofi j ikke engang Plato og Aristoteles. 
Man ejede kun en ringere Grad af Viisdom, hvortil man ved 
4re Trin kunde komme, i) ved saa selvklare Begreber, at de 
faaes uden al Meditation^ 2) ved Erfaring, 3) ved Omgang 
med andre Mennesker, 4) 'ved gode Skrifters Læsning. Til 
den Viisdom^ som udgjor egentlig Filosofi behoves endnu et 
5te og hojere Trin, nemlig: den ovenbeskrevne fiddkomne Vi- 
denskab. Han o]^regner siden den egentlige Filosofies Dele, 
jSIetafysiken er dens forste Deel ; den indeholder Kundskabens 
forste Grunde, hvortil henliore Afliandlingcrne om de guddom- 
melige Egenskaber, om vore Sjeles Ulegcmliglied , og om alle 
de klare usammensatte Begreber, som findes i os. F^siken cr 
