Si 
Betragtning, end lime Delinger, Fignrer og Bevægelser 5 at jeg 
intet antager som sandt om dem (de legemlige Ting) , uden 
det, som af liine almindelige Notioner^ om livis Sandhed vi 
ikke knnne tvivle, udledes paa saa indlysende en Maade, at 
det kan ansees for mathematisk beviist." Antonius Le Grand g) 
holder derfor og lysiken for Videnskab i strængeste Bemær- 
kelse. Ihenseende til den legemlige Verdens og dens Systems 
Oprindelse, da forklai^ede han den ved visse antagne Hypothe- 
ser om Bevægelsen i den skabte Materie, og om 3 Slags der- 
ved dannede Materier. Den Moral, som han kalder den hojeste 
og fuldkomneste^ har han ikke udarbejdet. 
S. 42- Til at kjende den rette Beskaffenhed af de med- 
fodte Kundskaber og Kundskabs Dele, hvilke Descartes lægger 
til Grund for al Filosofi, tjener et Sted af hans Epistlers i Parts 
99de Epistel S. 290, 291, hvor han nojere og udforligere for- 
klarer sin Mening, og svarer dem, som havde sagt, at vort 
Sind ikke trænger til saadanne Ideer og Axiomer, og at alle 
almene Ideer, som ere Sindet indprentede, komme af Bemærk- 
ning og Overlevering (observatione og tradltione) ; hans Ord 
ere disse: "Jeg har aldrig skrevet eller domt, at vort Sind 
trænger til medfodte Ideer ^ som ere noget andet, end dets 
Tænkeformue; men da jeg mærkede, at der vare Tanker i 
mig, som ikke kom af udvortes Objecter, heller ikke af min 
egen Villi^s Bestemmelse, men ailene af den Tænke-Formue , 
som er i mig, saa har jeg, for at kunne skjelne Ideer eller 
Begreber, som ere hine Tankers Former (istarum cogitationum 
formæ) fra andre uden fra komne og frembragte (adventitiis 
^) Inslit. ptilos. part. 4. Art, 2 seq« 
G 2 
