53 
hvoraf folger , at selve Ideerne om Bevægelser og Figurer ere 
os medfodte, og desto mere maa Ideerne om Smerte ^ Farver, 
Lyd og sligt, være medfodte, at vort Sind ved visse legem* 
lige Bevægelsers Foranledning kan give sig dem (exhibere) 5 thi 
de have ingen Lighed med legemlige Bevægelser. Hvad kan 
digtes urimeligere, end at alle almene Begreber, som ere i vort 
Sind, kunne oprinde af hine Bevægelser, og ikke være uden 
dem? Jeg ville gjerne vide, hvad det er for legemlige Bevæ- 
gelser , der kunne danne i vort Sind et almeent Begreb, f. Ex. 
at Ting, som ere eens i eet og samme tredie, ere ogsaa ind- 
byrdes eens etc, thi alle disse Bevægelser ere particulære , men 
hine Begreber ere almindelige , og have intet Forvaritskab med 
Bevægelser, intet Hensyn til dem." Side 292 anvender han 
dette paa Ideen om Gud saaledes : '-"Der er ingen Tvivl paa, 
at jo Overlevering og Bemærkning ofte kan være en fjern Aar- 
sag, som indbyder os til at agte efter denne Idee, og at gjore 
os den nærværende for vor Tænkning, men at de ere nær- 
meste virkende Aarsager til dem, kan ingen sige, med mindre 
han troer, at vi slet intet kunne forstaae om Gud , uden allene, 
hvordan det Ord: Gud, er, eller hvordan den legemlige Figur 
er, som af Malerne bruges til at afbilde os Gud. Bemærk- 
ningen ved Synet frembyder for vort Sind ved sin egen Kraft 
intet, uden nogle Malerier, som bestaae af visse forskjellige 
legemlige Bevægelser; Bemærkning ved Horeisen intet, uden 
Ord og Lyd 5 ved andre Sandser intet, som kan henfores til 
Gud saa at alt det, vi foruden disse Malerier og Ord 
tænke som deres Betydning, forestilles os ved Ideer, der ikke 
komme andensteds fra, end fra vor Tænke-Formue , og ere der- 
for os medfodte ved Form aaenhed (poten ti a) ; thi at være i 
Formue er ikke at være i Virkelighed (actu), men i Formaaen- 
