56 
muerne selv. Det , Descartes kalder Fysik , er ikke Fysik ; 
men intet andet, end Rummets Behancilig paa matliematisk 
Viis; den kan ikke være Stammen af det frugtbare Træe , hvor- 
ved han ligner Filosofien. 
John Locke har i den forste Bog af hans Skrift om den 
menneskelige Ferstand beviist, at ingen virkelig Kundskab er 
os medfodt, og erindrer med god Grund, at det er meget ube- 
kvemt og uegentligen talt, i Almindelighed at kalde Ideer og 
Kundskaber medfodte, fordi Formuerne, hvorved de erholdes, 
ere medfodte. Men Deskartes har, i Folge hans derom givne 
Erklæring, ikke sagt, at nogen virkelig Kundskab er os med- 
fodt, ikke heller gjort, som Locke synes at mene, al den 
Kundskab til Medfodt, til hvis Erholdelse vi have medfodte 
Formuer, thi han sætter det Medfodte udtrykkeligen imod det, 
som kommer af Villiens vilkaarlige Bestemmelse, saavelsom og 
imod det, der kommer uden fra. Åledfodt hos Descartes er 
ikke andet, end det, som Sindet nodvendigen danner af sig 
5elv, og tages altsaa ikke i egentlig Bemærkelse. 
Descartes stemmede overeens med alle hans Formænd 
deri, at han holdt det for Filosofens Hovedforretning at efter- 
soge Kimdskabens og Tingenes forste Grunde og Aafsager, og 
af dem at slutte altings men han vilde ikke gjore Brug af 
Ojemeds Aarsagerne, ej fordi han nægtede deres Tilværelse, 
men fordi han troede, at de ere saaledes skjulte i den gud- 
dommelige Viisdoms Dyb , at Mennesker ikke kunne udfinde 
dem: "Jeg sogcr, siger han, at forklare Effecterne af Aarsa- 
gerne, og ikke Aarsagerne af Effecterne.'* Ojemeds-Aarsager 
cre i sig selv Effecter. lutct Under , at han i Filosofien ej 
bygde paa guddommelige Ojemeds-Aarsager, da de ikke hen- 
hore til de medfodte Ideer , hvorpaa al Filosofi efter ham grun- 
