58 
yed Opmærksomhed falde paa at tænke dem (at blive os dem 
"bevidste), og at vi fatte dem retj de kunne bestyrke og be- 
kræfte dem, men paa ingen Maade levere os dem* -heller ikke 
bevise os den ufejibaie, evige Vished, Nødvendighed og Al- 
mindelighed, de havej At give os en aldeles sikker Nodven- 
dighed og Almindelighed er forstandens og Fornuftens, ikke 
Sandsernes og Erfaringens, Sag. Det folger ikke , at det, som 
hidindtil er skeet, det, man hidindtil har erfaret, paa samme 
Maade herefter skal skee ^ De viiseste Mennesker lide ikke saa 
meget paa Erfaring, at de jo soge at indsee nogen Grund til 
et Factum, for at domme, om Undtagelser kunne fmde Sted ^ 
Hvorledes det kan skee, og hvilke Grunde i den Henseende 
maa komme Erfaringen til Hjælp, viser han ved et Exempel 
i Fortalen til Nizolii Skrift de vera philosophandi ratione 
pag. 3(5. 
Disse Ideer kalder han r<?72<? (pures) , for saavidt de sæt- 
tes imod Sandsernes Phantomerj han kalder dem /iddvendige^ 
for saavidt de sættes imod Gjernings-Sandheder (verites de faits), 
han nævner, som saadanne. Begrebene cm at være, om Een^ 
hed, .Substans , Varighed, Forandring, Virksomhed, Forestil- 
ling (perception), Forndjrlse , om Tal/ene og om Gud-^ han 
lægger til, at d^r ere tusinde andre Ol)jc>ctGr for vor Forstands 
Ideer. Foruden medfodte Begreber ere der og inedjodte Satser 
og Lærdomme , saavel almindelige, som specielle, hvilke de- 
pendere af Ideerne , f. Ex» J\Jodsigelsrns Gn/ndsats, og den 
Sats*, en Trekant er ingen Firkant] tiii alle Sandheder^ som 
man kan uddrage af primitive medfodte Kundskaber, kan man 
endnu kalde medfodte \ I Aritlimetiken og Geometrien findes 
de især, ogsaa i Logikon, Motafysiken og Moralen. 
Disse mcdiodte Ideer o« Kundskaber ere ikke blotte 
