64 
lige Begrebers Op?indeJse saavel af Sandserne (Sacdseliglieden), 
som af Forstanden og Fornuften, og- faaer paa denne Maade 
3 Slags tlieoretiske Begreber a priori, og endnu et J^å^ Slags, 
som ere moralske, og ligeledes a priori. 
d) Af Sandse- og Beskue formuerne cg deres Formler eller Mod- 
tagelses- Maader , udspringe Begrebene om Tid cg Bmtti ^ 
livilke lian kalder formale Eegreber, fordi alt det, der for- 
nemmes ved Sandserne, forestilles deels paa den IMaade , at 
det ene er uden for det andet, d. e. , beskues i Rummet, 
deels paa den Maade, at det ene folger efter det andetø 
d. e. , beskues i Tiden* 
h) Af Forstanden og dens Domme^ eller Taenkeformer udspiro 
et andet Slags forerfarelige Begrebér, et Antal af Grundbe- 
greber, som lian ordner i 4re Hovedklasser eller Hoved-Ka- 
tegorier^ hvorunder igjen andre speciellere med deres Side- 
stykker eller Modsætninger befattes. Disse Begreber ere og- 
saa forjualex Sindet dommer aldrig om nooet uden det iæa- 
ger et Antal af dem dertil; thi da det ikke kan trænge ind 
i de sandsede Objecter selv, ligesaa lidet som disse ind i 
Sjelen , eaa niaa Sindet være i Besiddelse af no^et, hvorved 
det kan tænke dem, os hvorved det ligesom staaer for dem 
(fbrstaaer dem, forstaaer sig paa dem), og dette noget har 
Sindet, efter Kant, ikke faaet fra OiDjccterne (hvilket Ari- 
stoteles meente) , men taget det af sig selv og sin egen Fo- 
rcstillinfis-Maade. Den iste Hovedklasse indeholder Bciireber 
o . o 
om det Tænktes eller Bediimtes Stcirrelse, Storreisens 3 
Arter, nemlig Bcgrebene om eet , fere, all-; Den xdcji 
Hovedklasse indbefatter Begrebet om det Bedomtes Qvalite 
og dens 3 Underbegreber^ om Bekræftelse y Nægtelse , Be- 
gren dsn'in g (eller om Beelhed y d. c. Noget, Mangel aJ Be- 
