67 
eine nene Entdeckung S. 68 forklarer han sig derover tidfiorli- 
gen 5 Krltiken , siger lian, taaler slet ingen medskabte eller 
medfødte Forestillinger; den holder dem alle med hinanden 
for erhvervede, enten de hore til Beskuelsen eller dl Forstands- 
begrebene; men der gives (som Naturrettens Lærere udtrykke 
si^) en oprindelig Erhvervelse, folgeligen og af det, som for- 
hen slet ikke existerer, altsaa for denne Handling ikke har 
tilkort nogen. Af denne Beskaffenhed er i) Tingenes Form i 
Tid og Rum, 2) den synthetiske Eenhed i Begrebenes Fieer- 
hed (die synthetische Einheit des Mannigfaltigen in Begriffen) ; 
thi vor Kjendeformue tager ingen af dem af Objecterne, som 
noget, der i og for sig selv er givet i dem, men den frembrin- 
ger dem i sig selv a priori. E)og maa der være en Grund der- 
til i Subjectet, som gjor det muligt, at Forestillingerne oprinde 
saaledes og ikke anderledes, samt at de kunne henfores til 
(hentyder P^-^) Objecter, der endnu ikke ere givne, og denne 
Grund i det mindste er medfddt.'* S. 70 siges videre: -'^Mu- 
ligheds- Grunden til den sandselige Beskuelse er Gemyt- 
tets blotte og ejendommelige Pi.eceptivite til at bekomme, naar 
det bliver afficcrt af noget, en Forestilling efter sin subjective 
Beskaffenhed. Denne forste formale Grund, f. Ex. til en Rum- 
heskuelses Mulighed er allene medfodt. Rummets Beskuelse 
selv er det ikke, thi der behoves altid Indtryk, at Kjendefor- 
znuen derved forst kan bestemmes til et Objects Forestilling, 
som altid er en egen Virksomhed. Paa denne Maade udsprin- 
ger den formale Beskuelse , hvilken man kalder Rum , som op- 
rindeligen erhvervet Forestilling, udvortes Form overhovedet^ 
hvis Grund alligevel, som blot Receptivite, er medfodt, og 
hvis Erhvervelse gaaer langt foran det bestemte Begreb om 
Ting, som passe til denne Form; Sidstes Erhvervelse er ac~ 
I 2 
