69 
I Kants Talebrug er altsaa heri rigtigere end Descartses 5 Kant 
behover ikke at fale om nogen uegentlig Medfodsel, hvortil 
Descartes maatte tage sin Tilflugt (§. 43). 
5. 49' hore, hvad Kant forstaaer ved Fi- 
losofi, og af hvad Vigtighed hans strænge Forerfarelighed er 
til dette Begrebs Bestemmelse. 
I Fornuftkritikens 860 og fol gen de Sider af 2 Udgave 
handles derom udforligen , hvormed kan sammenlignes Indled- 
ningen til samme Udgave. "Vor Kundskab ^ siger han, naar 
man ej seer hen til dens Objecter, er enten historisk eller tyz- 
tional; den historiske q,x Kundskab af datis, ved den kjende 
vi intet andet, end det^ der gives os, eller kommer uden fra, 
og i den Grad, i hvilken det gives os, enten dette skeer ved 
umiddelbar Erfaring, eller ved Fortælling, eller ved Belærings 
den rationale eller Fornuftkundskaben, er Kundskab af prin- 
clpiis 5 disse princij)ia ere 2 Slags, enten Begreb eller Begrebs 
Construction 5 Fornuftkundskaben af Begreb er filosofisk^ si£ 
Begrebs Construction mathematisk,^^ Ved Begreb forstaaes al- 
mindelige (d. e. til flere Ting og Objecter passende) Forestil- 
linger ^ som ikke uden hojere Sjelekræfters Virksomhed kunne 
frembringes, thi skjont Tid og Rum udspringe af Sandselighe- 
den, saa kunne de dog ikke forestilles, som saadanne, uden 
af Væsner, som have hojere Tænkekraft. Ved Begrebs Con* 
struction forstaaes Forestillings-Kraftens Forretning, hvorved 
den enten af Rummet danner, sammensætter^ former Maale- 
konstens mangfoldige Arter af Udstrækninger, Linier, Vink 
ler, Figurer, eller af Tiden adskilb'ge storre eller mindre Fol- 
ger (successioner). Paa Grund af denne Forsk jel imellem Be- 
greb og Begrebs Construction, distingverer han Filosofi fra Ma- 
