70 
tliematlk ^ dennes Princip er Begrets Construction af Tid og 
Rum, hiins Princip er Begreb, som ikke ere construer^'Tde af 
Tid og Rum. Han definerer derfor FzIosd/i (i Modsatr ing af 
Mathematik) ''Ved videhskabeilg Fornuftkundskab af Begrtb." 
Paa hans Begreb om Matliematiken nær, er denne Inddeling 
af menneskeh'g Kundskab hidindtil i Grunden den samm::, som 
Wolfs l^ekjendte Tredeling i den historiske ^ filosofiske og ma^ 
the maliske. 
Men nu siger Kant videre: 'Tilosofi er, i) enten Kund- 
skab af reen Fornuft,'' d. e. af saadanne Begreber og Prin- 
cipier, som ere uafhængige af Erfaring, hvilke ikke kunne 
være andre, end ovenanforte, (§. 47) Forstanden og For- 
nuften udspirede, formale Begreb 5 da er Filosofien reen (erfa- 
ringlos). Eller den er, 2) "Kundskab af empiriske Principier" ; 
da faaer den Navn af empinsk (Erfarings) Filosoji, Den rene 
Filosofi er, i Folge Kants Definition (S- \S) y en Forerfarings- 
Kundskab (en Kundskab a priori). 
%. 5o, Kritiken er selr en Deel af den rene Filosofi; 
den almindelisie Losik ligeledes. Reen Filosofi, som hverken 
er Logik eller Mathematik (hvilket sidste forstaaes af hais 
givne Begreb om Filosofi) er Metafysik {^Overf\sik) og Filosofi 
i den nieest a^nte Bemærkelse, Han inddeler den 
1) i Sædernes Metafysik (r?»en Moral) , som bestemmer vor 
Gjoren og Laden (vor fri Villies Brng) ganske a priori , d. e. 
aliene ved en Lov, som findes i Fornuften selv, og altsaa 
ikke ved nogen Grund af Ting uden for Fornuften. 
2) Natuj'ens eller den speculerende (theoretiserende) Fornufts 
Metafysik (IMetafysik i den sædvanlige og ængere Bemær- 
kelse)^ som indeholder alle de metafysiske Begreber og Prin- 
