72 
4) "Den er forskjellig fra a) Kritiken selv, hvis Ojemeecl er 
især at lære os Principierne for syntlietisk Kundskab a priori, 
at berigtige den, og at give os en Provesteen til at b doai- 
me dens Værd eller Uværd. 6) Fra Moral -Filosofien ; thi 
omendskjont Moralitetens overste Grundsats og Grund begre- 
her ere a priori, saa maa dog i Moralen nodvendigen haves 
Hensyn til Begrebene om Lyst og Ulyst, Begjcr, Tilbojelig- 
hed o. s. f . , hvilke have deres Oprindelse af Erfaring, og 
derfor ikke kunne hore til Transcendental -Filosofien." 
5) '•'Den er ikke af saa stort Omfang, at man jo kan haabe 
dens ganske Fuldendelse } hvilket forud kan indsees deraf^ 
at dens Gjenstand ikke er Tingenes uudtoramelige Natur, 
men Forstanden, der dommer om Tingene^ og det endda 
kun a priori; Forstandens Forraad kan ikke blive os for- 
borgen, da vi ej behove at soge det uden for os/' 
Efter denne Oplysning skal transcendental Filosofien ikke 
indeholde andetø end de aldeles forerfarelige og rene Forstands- 
Begreb og Forstands-Grundsatser , som referere sig til Objecter, 
d. e. som kunne være Ingredienser (principia constitutiva) af 
vor speculative Kundskab om Objecter, der ikke ere Sindets 
egne Frembringelsen I Transcendental Filosofien behandles 
Forstandsbegreb ved Forstandsbegreb. Naar han altsaa næv- 
ner (5i. i) Fornuften y som den^ hvis Begreber hore til Tran- 
scendental-Filosofien, saa maa nok dette Ord her tages i en 
yidtloftig Bemærkelse. 
Den udelukker altsaa, i) Matliematiken, som grunder sig 
paa Construction af Tid og Rum, og derfor ikke regnes til 
Filosofi (49) ; 2) Moralen og al Erfarings -Kundskab om Ver- 
den og om vor Sjel, 3) den almindelige Logik og Kritiken, 
for saavidt de begge levere Principier, der ikke ere Ingredi- 
