38 
Endeligen saa skal den Vilse liave Forstand ^^did^ de Ting, 
hvormed han, som Viis, har at gjore. Efter Aristoteles v) er 
det Forstanden, som leverer den Viise de fdrste Grunde 
til hans strænge Videnskab 5 den, siger han, saavei som den 
strænge Videnskab, lærer altid Sandhed og fejler aldrig* Den 
theoretiske Fornuft kan have 5 Fuldkommenheder: i) stræng 
Videnskø.b, %) Konst, 3) Klogskab, 4) Forstand, 5) Viisdom, 
Konst, Klogskab og selve Viisdommen (naar denne har med 
unodvendige og foranderlige Ting at gjore) , kunne fejle , skjont 
dette ikke er nogen Nodvendighed , men skeer . tilfældigyiis , 
Konst og Klogskab have altid med unodvendige Ting at gjore, 
Viisdommen kun undertiden 5 folgeligen kunne hine (Konst og 
Klogskab) ingensinde lærejOS forste og nodvendige Grunde, og 
i nogle Tilfælde heller ikke denne (Viisdom). Den strænge 
Videnskab, som skal bevise af fdrste og nodvendige Grunde, 
har ikke disse Grunde i si^ selv, men maa hente dem anden- 
steds fra. Af de 5 bliver da Forstanden aliene tilbage, hvor- 
ved den theoretiske Fornuft kan erholde saadanne Grunde. 
S- 34. Af dette Begreb om Viisdom kunne vi nu see^ j 
hvorledes Aristoteles vil have Stræben efter Viisdom , Filosofi ^ \ 
defmert. I een af de an forte a;) Boger siger han og, at Anax- 
agoras og Thales, og saadanne flere, kaldtes med Ret Viise, 
fordi de besadde Kundskab om overvættes store C^rf/jrrr:«) for- 
uudringsværdige, vanskelige og overmenneskelige Ting ^xiy^ov ix)* 
Dog maa lier vel mankes, at denne af Aristoteles saa- 
Icdcs bcvskrevne Viisdom ikke er al Viisdommen, og Stræben 
O Eth. Niconi. paa onf. Sted, samnttcnholdt med Andronici Riiodii Fa- 
ra2)hra$. 
X) Eth. Nicom. 6, 7. 
il 
