V 
danne ansaae lian Himmellegemerne 5 3) en, som bestaaer af 
Ting , der baade ere bevægelige og forkrænkelige , dertil reg- 
n ede han alt det ^ som har Sted under Ma an en. < Herpaa grnn- 
des hans Inddeling paa theoretisk riiosofi i Theoiogi, Astro- 
logi (d*e> Theori om Himlen), Fysik, s) I de 2 fdrste Klasser 
indeholdes intet andet end ypperlige og vigtige Ting , hvormed 
den "Viise beslijeftiger sig 5 i den 3die Klasse ere kun nogle 
saadajine, som vi strax^ skulle see. 
Den Viises Kundskab om' de ypperligste Ting bor være 
"Videnskab i strc^ngeste Bemærkelse ^ å, e. , Kundskab om ab- 
solut uforanderlige , nodvendige, evige, uoprundne Ting, Kund- 
skab, som sluttes af sande, absolut for ste og umiddelbare 
(d. e. , Beviis ubehovende), altsaa meer bekjendte, Grunde og 
Aarsager. Disse Aarsager ere 4re Slags t) i) Det, som g j or, 
at Tingen er det, den er^ nemlig Tingens Grundvæsen, kalder 
h^n åen formale Aarsag; 1) den Materie, hvoraf Tingene 
bestaae, den Materiale y'ci) det, ved hvis Virkning Tingen er, 
åen virkende åety hvorfor Tingen er (Ojemedet med Tin« 
gen), Ojemeds'Aarsagen. Han siger fremdeles, at Videnskab 
og stræng beviist Slutning maa være, saa vidt muligt, (med 
denne Indskrænkning sigter han til Theologien) Kundskab om 
det almindelige ved Tingene, at dette almindelige er nodven- 
digt, langt borte fra det saiidselige^ altsaa af Naturen og i sig 
selv lor dette, u) Folgeligen er åetxe Almindelige nosset JV' 
perligt og vig^tigt, som lidspirer af den 3die oven anfdrte Klasse 5 
den Viise skal da og gjore sig dette bekjendt 5 det er ikke nok 
for ham at kjende Tingene i deres Individualite allene. 
s) See Jac. Thomasii Bistoria^ metaph. p. 70. N. 5. 
t) Eihic Nicomach 6 , 4, og AiiaL poet. i, ^ og 10. Edit. Biihlii. 
u) Anal. post. I, 2; og Ethic . I>(icoin. pag> 66. edit. Raciitiiii. 
