35; 
■ er det dog vist, at han i sit Eegreb om Pilosoii liar villet lægge 
alle ovenanfdrte Kjendemæiker ^ vel synes det, at Plato ikke 
kunde holde Filosofien for det menneskelige Sinds eget Værk, 
da den i alt skulde være formet efter et andet Væsens Ideer j 
men disse Ideers Kopier ere, efter hans Mening, i det men- 
neskelige Sind, de ere dets medfodte Ejendom. Platos Filosof 
har altsaa Ideerne i sig selv, som Filosof danner han sig selv 
og sin hele Tænkning efter dem. Sandserne tilskrev Plato in- 
tet i filosofisk Sandheds Indsigt, men Sindet og dets Kræfter 
alt. Hans Ideer kunne ikke indgydes af Sandse- Verdenen j 
Filosofien bliver da Sindets eget Værk, og med det samme et 
Forerfarings- Værk. Saadan Ideernes Herkomst medfdrer deres 
Forerfarelighed, Denne Charakter er ' af Plato given stærkere 
end af Pythagoras, den er dreven til Guddommelighed. Alt 
unodvendigt og foranderligt i Kundskaben, al Uvidenskabelig- 
hed, al blot Formening blev paa denne Maade udelukt fra Fi- 
losofien, hvis eneste Rettesnor Ideerne burde være. Filosofi 
er hos hatn Vide/iskab i Ordets ædleste og raeest fuldkomne 
Bemærkelse. P'e vigtigste Sandheders Opdagelse og Erkjendelse, 
det moralske og liojeste Godes Efterhigen og Tilvejebringelse 
for det menneskelige Liv, er Filosofens Idræt og hele Beskjef- 
tigelse. 
S' 33- Aristoteles forkastede Platos Mening om Ideerne ; 
han skriver ni) om dem, som forsvare disse , ''at de bruge poe- 
tiske, forblommede og hojtravende Udtryk, og fylde Oret med 
tora Lyd" j han maatte altsaa tænke langt anderledes om Filo- 
sofi end Plato. Nogle af hans Fortolkere sige , at Undersogelse 
rri) Metaph. i , 7. 
