^7 
Cicero og mange andre for og efter ham have gjort sig samiiie 
Begreb om Filosofi. Aristoteles a:) beretter om Thales og de 
ovrige gamle Filosofer, "at de alle have undersogt Tingenes 
"fdrste Aarsager , men at de fleeste af dem bleve -Staaende ved 
"de materielle Aarsager'-', d. e. , ved at vise, af hvilken Grund- 
Materie Tingene efter deres Mening vare oprundne. Man kan 
altsaa ansee dette Begreb om Filosofi for characteristiskt i Al- 
mindelighed, og for det ældste af alle tydelige^ og tillige for 
det almindeligst vedtagne 5 det ligger Forundringen ^ Filosofiens 
Fremhjelperinde, nærmere end noget andetø Filosofien har be~ 
standigen beholdt denne Character, og maatte beholde den; 
thi ugrundet, eller ikke vel grundet. Kundskab kan umuligen 
være Viisdom ; om end denne Character ikke nævnes udtryk- 
keligen i nogles Forklaringer, saa indeholdes den dog paa en 
skjult Maade i dem, eller i det mindste forudsættes. Da de 
ældste Viise ansaae Tingenes Grundmaterie for æ vig og nodven- 
digen virkende, endog i Hændelsen selv, saa troede de, at 
Filosofiens Lærdomme derved maatte erholde Fasthed og Nod- 
vendighedj om Lærdommenes Vigtighed kunde de heller ikke 
tvivle, da de intet ringere angik, end hele Naturens Oprin- 
delse. 
5. 27. Noget yngere end Thales var Pytliagoras af Sa- 
mos. Ved ham bekom uden Tvivl Filosofien ikke aliene en 
ar) MetapK. l , 3» Eller hvo der har været Forfatter af denne Bog. Dog 
troer jeg , at Aristoteles selv er Forfatteren 5 thi i det 5te Kap. beraa- 
her han sig paa et Sted i sine fysiske Skrifter , eom handler om Parme- 
nides. Melissus og Xenophanes , hvilket Sted virkeligen findes i den 
iste Bogs sdet og 3die Kap. af Acroas. physic, som af alle ansees for 
ægte aristoteliske. I Buhles Gesch. d. Philos, 2. Theil p' 333 fradom- 
mes denne Bog Aristoteles. 
D 2. 
