^'dréder uden Fornuft. Meningen er, Menneskene levede uden 
at efterforske Tingenes fjernere Aarsagbr, cg uden at ordne 
Kundskaberne under disse Aarsager. Paa Grund af Senecas 
Ord regner Lactantius Filosofiens Oprindelse fra Thales , som 
levede i det 6te Aarliundrede for Christi Fodsel, og altsaa næ- 
sten 700 Aar for Seneca. Vel anmærker een af Lactantii Ud- 
givere 11) , at Seneca her ikke kan have meent Thales , som 
for hans Tid kun havde levet 700 Aar, men enten Homers 
eller de ugræske Folks Filosofi 5 men Lactantius har uden Tvivl 
dog Ret 5 Homerus levede fulde 1000 Aar for Seneca^ som 
desuden ikke vil tilstaae ham Navn af Filosof. Seneca siger 
jo og, at 1000 Aar ikke endnu vare forlobne (nondum sunt 
mille anni, ex qvo etc). Af de Opfindelser og Meninger, som 
tillægges Thales^ synes det og rimeligt^ at han har behandlet 
Filosofien, som Videnskab, hvortil for ham intet Spor findes 
hos Grækerne, og heller ikke hos andre Folk. At Forundrin- 
gen hos dem ej havde gjort samme Virkning, som hos Græ- 
kerne, synes selv ikke lidet forunderligt. 
S. 26. Men fra hvad Tid man end regner den syste- 
matiske Filosofies Oprindelse hos noget Folk, saa er det dog 
vist, at dens Opfindere niaa ved Filosofi have forstaaet Indsigt 
i Begivenhedernes Aarsager og fdrste Grunde , eller Bestræbelse 
for at faae denne Indsigt. I Senecas ovenanforte Fragment sis- 
tes til dette Begreb om Filosofi, og paa andre Steder i hans 
Skrifter v) siger han udtrykkeligen , "at den bestaaer i at kjende 
"guddommelige og menneskelige Ting, og deres Aarsager/' 
u) Dufresnoy edit. paris. T. i. p. 230. 
f) Epist. 89. 
