24 
(§. 12). Derfor kalder Strabo o) Homerus Filosof; Afranius 
kunde efter Gellii Beretning^) sige ^ at Erfaring er Viisdora.i- 
mens Fader, og Hukommelsen dens Moder. Grækerne kunde 
anprise deres 7 store Mænd, som Vilse. I et ubestemmeligt 
stort Tidsrum bestod Viisdommen kun af Strotanker, eenlige 
Lærdomme og Maximer ; den var ikke andet, end Stykværk; 
man forstod endnu ikke at inddele de samlede Materialier i 
Klasser, ikke at ordne dem under visse almindelige Grundsat- 
ser, ikke at opfore sammenliængende Lære bygninger. Denne 
Filosofiens Alder kan altsaa kaldes usystematisk ; i den var in- 
gen egentlig Filosofi endnu til^ og intet fuldstændigt Begreb om 
Filosofi fundet. Aristoteles siger q) om de fdrsté Filosofer , at 
de ikke gik videnskabeligen til Yærks, og syntes enten ingen 
videnskabelig Kundskab at have havt , eller kun en meget ringe; 
han ligner dem ved uovede Stridsmænd , som fare af Sted uden 
Orden, men dog slaae dygtige Slag. 
S- 24. Paa dette lave Trin kunde Filosofien ikke staae 
altid og hos alle. Naturen har stemt ethvert fornuftigt Væsen 
saaledes , at det formoder Aarsagcr til de bemærkede Tildra- 
gelser; den har indplantet det Drivt og Lyst og Trang til at 
eftersoge disse Aarsager ; men en opmærksom Tilskuer at det, 
som skeer i den fysiske og moralske Verden , vil ofte befinde 
sig i den Forfatning, at see Begivenheder, hvilke han ikke 
venter, og livis Aarsagcr han af sin indsdmlcde Erfarings For- 
raad foigjeves siiger at opdage; olie vil han iiiule sig standset 
i disse l^egiveidieders Forklaring, d. c., lian vil blive sat 1 
\ 
d) I Begyndelsen af lians Geografie. 
Noct. auic. i3, 8. 
y) anforlc Sled 4 Kap. 
