og tegne efter, en i Midten af dem opstillet Model; deres Syn 
er ikke lige skarpt , deres Agtpaa given hed og Flid ikke lige 
stor, og den Eenes Standpunkt er ikke som den Andens. Nog- 
les Arbejde er derfor mindre treffende, Andres mere, Alles 
forskjelligt. 
Andet Kapitel^ 
hvori visesy at F ilo s of erne for Kant vir ke lige n 
have havt et Begreb om F ilo so/i og tilvej e b ragt en 
Viden skab y som begge komme ove re ens med 
F orerf årings B e grebets 
S. 23. Filosofien har i sin forste Begyndelse ikke for- 
nægtet den Deel af Forerfarings Begrebet , som passer til Barn- 
doms Alderen. PIvad enten de Kundskaber , hvormed den forst 
og meest beskjeftigede sig, vare moralske og politiske, eller 
fysiske, mathematiske og astronomiske, saa har den for deres 
erkjendte Vigtigheds Skyld sogt dem. Vare end disse Kund- 
skaber blotte Fragmenter af Lærebygninger, som kunde opfd«. 
res, og siden virkeligen bleve opforte, saa vare de alligevel 
Sindets eget Værk. De, som i Kundskab stode paa et hojere 
Trin, end Mængden^ Mænd af Erfaring og Klogskab, alle 
Slags Konstnere, beæredes med Navn af Flise, m) Erfaringen, 
hvorpaa deres Konst og Klogskab grundede sigj var mange 
igjentagne og beddmte Bemærkningers Ihukommelse og Genera- 
lisering n) , og altsaa Resultat af en ikke liden Selvvirksomhed 
TJi) Cic. Qvæst. tuscub. 5, 3. Scheffer de Pliilos, ital. p. 35. 
n) Aristot. Metaph. i , I. 
