Mennesket forener i sig en dobbelt Natur , saa maa ved Viis- 
dom dets hele Naturs Fuldkommenhed, den moralske og fysi- 
ske, kunne befordres, ^ioj Vigtighed og upaatvivleligt f^ærd ^ 
æote Moralskhed og Ædelhed er altsaa den ^de nodvendige 
Egenskab af Filosofiens Bud og hærdomme, 
§. 20. Det menneskelige Sind kan ailvende sine Forer- 
farings -Begreber og Grundsatser paa ureelle Objecter, paa blotte 
Tankefostre. Det kan gaae fra Tanke til Tanke, lægge Tanke 
til Tanke, og saaledes opstille (op fore) hele Systemer om Ob- 
jecter, som udenfor Tankerne hverken ere til, eller paa nogen 
Maade kunne være tik Ikke vil inan regne sligt til Filosofi 
og Viisdom ? Det kunde være entén uanvendeligt og ubrugbart 
i Livet, eller ikke sikkert anvendeligt 5 maaskee en tvetydig 
Tænke-Ovelse, der llgesaasnart ledte Sindet til forfængelig Vid- 
skab , som til Yiisdom. Filosof ens 5 te Egenskab bliver 
altsaa denne ^ at den maa handle om, og angaae, Objecter j, 
der enten ere reelle, eller kunne realiseres. 
5. 21. Filosofien skal for det 6te vaere et vei ordnet 
Helt af Kundskaber 5 Viisdom fordrer i sine vigtige Bestræbel- 
ser ikke aliene Opsogelse af paalidelige og isikkre Grunde, men 
pg behorig Mængde af Kundskaber, Ordentlighed i sammes 
Forbindelse, Fuldkommenhed i Formen, ligesom i Materien 
(SS. 16, 17). Viisdom skal hos den, som soger, eller allerede 
besidder, lærd Kundskab, og altsaa hos Filosofen , være Viden- 
skab^ (videnskabelig Kundskab). 
Af denne Character og af det, som S» 18 er sagt, fol- 
ger , at Filosofien ej kan være Sværmeriets Værk, og , om Filo- 
sofen er Sværmer, at han da ej er det, som Filosof. Ved 
