i Slutningernes Kjæder 5 de sige ikke , hvad Objektet i sin storste 
Fuld ko ri] men lied er eller bor være^ paa en bestemt op, udfor- 
lig og navngiven Maade, men kun i Almindeligbed-, ubestenit 
eller blot nægtende, f. Ex. Substans uden al Sammensætnings 
Aarsag uden videre Aarsag (uforaarsaget Aarsag) , et Væsen, 
som har alle Fuldkommenheder, et Helt, som ikke kan blive 
storre. Derimod synes man at kunne nægte, i det mindste 
tvivle om. Muligheden for Mennesket at samle i een Tanke 
og i et Subjekt alle de bestemte, positive og specielle Fuld- 
kommenheder, hvoraf den ypperligste Tings hele og særegne 
Natur maatte bestaae. For at gjore dette ^ maatte man kjende- 
alle Subjektets mulige Fuldkommenheder, alle dets Dele og 
deres storst mulige Grad, og kjende dem paa ovenanforte 
Maader. Det var f. Ex. ikke urimeligt, om man troede ^ at 
Zeuxis Helena, Polyclets Canon og Platos Republik ikke vare 
saadanne egentlige fuldendte Idealer 5 meget mindre, hvis man 
troede dette om ganske oversandselige Tings Idealer. 
5, 9. Dersom det altsaa har saadan Beskaffenhed med 
Idealers Dannelse af den menneskelige Forstand, og Erfarings- 
Vejen heller ikke kan lede os til et sikkert Begreb om Filo- 
soJi, saa bliver kun een eller to af ovenanforte Veje for os at 
betræde. 
En Tanke, eller Tankesamling, som efterhaanden dan- 
ner sig i l^'orstandcn ved mange forcgaaeiidc Viikninger af de 
hojcre Forcstillingskræfter , f. Ex. ved bemærkede og i Hukom- 
melsen bevarede Folgor af Slutninger, som ere grundede paa 
en Mængde indsamlede Erfaringer, ved disse Folgers Sammen- 
ligning med liinanden indbyrdes, med Sindets og Menneskets 
adskillige Forfatninger, en saadaii Tanke er en Frembringelse 
