fuldkommen at tiliredsstille den menneskelige Fornuft, ilien- 
seende til det, dens Videlyst hidindtil altid forgjeves har be- 
skjeftiget sig med," saa talede han om Fornuft-Kritifcens faste 
Begrundelse, og om dens visse Nytte til at erHolde fyldestgjo- 
rende Troe om oversandselige Tings Tilværelse. I hans Svar 
paa den erlangske Resensents Opfordring til Erklæring om 
Ficlites Wissenscliaftslehre, siger han med andre Ord det sam- 
me. At han haaber den transcendentale Filosofies Fuldendelse, 
skal herefter erindres S* ^i« 
De ældste^ Filosofer have ikke meget holdt sig op ved 
at undersoge Begrebet om Viisdom (Filosofi). Kulturens Be- 
skaffenhed paa de Tider tillod det ikke, og det sees nogenle- 
des af de ovenanforte Meninger om Filosolien og af det, som 
siden skal erindres. Deri maa vel og Grunden soges til deres 
Haab om Filosofiens hastige Fuldendelse. I de fdlgende Tider 
have derimod nogle nægtet Begrebets, andre Videnskabens og 
Systemets Tilværelse , andre begge Deles 5 og til Fuldendelsen 
har Udsigten nok ikke saa meget udvidet sig, som nogle have 
ventet. 
S. 3. Men hvad forstaaer man ved Filosofiens Begreb, 
og hvad Sammenhæng er der imellem Begrebets og Systemets 
Tilværelse ? 
Man kan ved Filosofiens Begreb forstaae enten en sæd- 
vanlig logisk Definition, d. e. et fuldstændigt tydeligt Begreb, 
hvorved Filosofi i Almindelighed kan skjelnes fra enhver Art 
af Kundskab , som man ikke vil elier bor give Navn af Viis- 
dom dette er dens c/iaract^/istiske Begreb. Derfra er dens 
Indholds Begreb meget forskjelligt \ dette kan igjen være 2 
Slags ^ enten er det Filosofiens Ideal^ e. Begreb af hojeste 
