6 
Aarsager og sande Grmidsatser, livoraf alt <let , som kan vides, 
lader sig udlede, af dem har ingen indtil hans Tid, saavidt 
han vidste, havt I^ykke til at udfore dette. Han nævner der- 
paa Plato og Aristoteles : Om den kritiske Filosofies Velyndere 
er det bekjendt nok^ at de regne Oprindelsen af den egentlige 
Filosofies sande Begreb fra Kants Kritik over den rene For- 
nuft , og Filosofiens Tilværelse fra nogle for kort Tid siden ud- 
givne Sk riv ter. Oui Epoken , livorfra den ægte Morals Tilvæ- 
relse , og Opfindelsen af Begrebet om sand Moralitet , ^kai reg- 
nes, kunne de heller ikke tænke anderledes. Reinholdt) me- 
ner , at hidtil ingen Filosofi i Ordets egentlige Forstand fin- 
des, og heller ikke noget bestemt Begreb derom. Scheliing i) 
paastaaer, at Filosofi, som Videnskab, ingensteds existerer, og 
han gjcir heri fælles Sag med Fichte. En Anden k) er af 
samme Mening ilienseende til Æsthrtiken. Det er altsaa intet 
Under, om man troer, at Konsten at skrive Filosofieris Histo- 
rie, har været ubekjendt 1) (endog for en Jac. Thomasius og 
Biuckcr) og at Begrebet om saadan en Historie ikke er ældre 
end, ja ikke engang saa gammtdt som, det formeente, enest 
rette, nys opfundne, Begreb om Filosofi. Naar Kant i Kriti- 
ken over den rene Fornuft i Aaret 1781 sagde, "at den, som 
i hans Selskab har havt Fojelighed og Taalmodighed nok til 
at gjenncmvandre den kritiske Bane, maa dcimme, om ikke, 
ifiild Jian l)chager at bidrage til at gjore en Landevej af denne 
lodstie, endnu inden dette Seculi Forlob det kan opnaaes, 
som saa mange Aarliundrcde ikke have kunnet udrette, nemlig 
Beytrugc i J). iibcr ilcn Be^j ilf ilcr Philosoplii. 
1) Von Form der Philo^oplue. S. i 79. 
^) Honiion in Handl)uch der iVIetilk. 
I /) Scc Ebcrsleins 2 Th. der Melapliysik der Teutsclien Vorrede S. iv. 
