meente, at Filosofien ved deres Bestræbelser var bragt til Fuld- 
kommenlied, at han tillige skal have sagt, han saae forud, 
at Filosofien formedelst de Fremskridt, den i faa Aar havde 
gjort, vilde inden kort Tid blive ganske fuldendt. Ammonius 
eller Joh. Philoponus, eller hvo^ der er Forfatter til Aristote- 
les's Levnetsbeskrivelse, som Pet. Joh. Nunnesius har udgivet, 
troer, atjlenne Spaadom er opfyldt af Aristoteles selv 5 han 
siger i samme Skrivt om Filosoferne for Aristoteles, at de vel 
vidste at demonstrere, men forstode ikke at gjore Demonstra- 
tioner, at de lignede dem, som brugte Skoe, men vidste ikke 
at gjore Skoe. Nunnesius i Anmærkningerne over dette Skriv t 
tilstaaer d)^ at til hans Tid (til Midten af det 1 6 Aarhundrede) 
havde Logiken og Metaphysiken ingen betydelig Til væxt faaet, og 
anforer sammesteds Theodori Logothetæ Mening, at Aristoteles ikke 
allene var Logikens Fuldender, men og dens Opfinder. Hvorvidt 
man i nogle Aarhundrede har drevet Agtelsen for Aristoteles's For- 
tjeneste af alle Filosofiens Dele, er noksom bekjendt. Lucretius e) 
priser Epicurus, som forste Opfinder af den Lærdom til Livet, man 
kalder Yiisdom (Filosofi). Skeptikerne kunde ikke tilstaae For- 
nuft-Sandheder og egentlig Viisdom at være fundne. Varro 
beretter, at alle Konster holdtes for at være opfundne i Græ- 
kenland i et Tidsrum af 1000 Aar. I de senere Tider har 
Descartes sagt g) , at af de store Mænd, som især ere kaldte 
Filosofer, og som have bestræbt sig for at bestige det hojeste 
Trin af Viisdommens Tempel, nemlig at ^ftersoge de forste 
d) S. i38. - 
e) de nat. rerum 1. 5. t. 9, 10. 
f) De re rust. 1. 3. c. 1. v. 4* 
g) Epistola ad princip, phrliosopluæ interpretem gallicum i T. operum 
Fraiicof. ad Mænum 1692. 
