74 
s. 02. Men hvorledes kan Filosofien oprinde af de for- 
hen omtalte rene Begreber ? Hvorledes kan Kant antage empi- 
risk rilosofi, naar han i Definitionen lader denne grundes paa 
empiriske Principier, og dog ikke aliene siger i Indledningen 
til hans Kritik over Dommekraften S. XVII. "saa vidt Begreb 
a priori kunne anvendes, saa vidt rækker Filosofien/' men og 
har .anlagt Fornuft- Kritiken paa at bestemme Muligheden , 
Grunden, Omfanget af syntlietisk Kundskab a priori ^ at den 
derved kan tjene som Propædeutik for al reen Filosofi? Er da 
ikke efter ham al Filosofi reen, og Inddelingen i reen og 
empirisk Filosofi urigtig? 
Forstandsbe grebene S« 47« ^* ^unne bruges l) enten til 
at bedomme Erfaringstingene, saadanne som de gives og fore- 
l^egges os i Naturens og Sædernes Riger, eller x) til at be- 
handle vore egne Tankefostre, nemlig a) Forstandsbegrebene 
selv, b) Fornuft-Ideerne, og c) Sandseformernes Resultater, 
Tid og Ru-m ; i forste Tilfælde ere vel Tænknings Objecterne 
tagne af Erfaring, men Filosofien om dem (det, der dommes 
og siges om dem), er ikke af Erfarings i alle de ovrige Til- 
fælde ere hverken Objeclerne komne fra Erfaring eller Filoso- 
fien om Objecterne ; vi have altsaa ikke engang i det forste 
Tilfælde empirisk Filosofi , om de ovrige kan der ikke være 
Sporgsmaal. Ved al saadan Forstandsbegrebenes Brug er og 
bliver Filosofien dog i sig selv reen. Naar der tales om an- 
vendt Filosofi , saa kan derved forstaaes enten transcendental 
Filosofi, anvendt paa Erfarings Objectcr^ eller transcendental 
Filosofi, anvendt paa uerfarelige Objecter 5 i sidste Tilfælde bleve 
de 3 Dele af Naturmctafysiken og Sædernes hele Metafysik, 
anvendt Filosofi 5 og denne var altsaa transcendental Filosofi 
anvendt paa Objccter, som ikke hore til transcendental Filosofien. 
