76 
er oprunden af sandseligt Indtryk ved Abstractionens og Induo- 
tionens Hjelp, Dersom Kant har forstaaet dette ved empirisk 
Filosofi, saa kan han med de Ord: "Saavidt Begreb a priori 
kunne anvendes, saavidt rækker Filosofien, " enten ikke have 
raeent , at dette skulde gjelde omvendt og udelukkende (nem- 
lig, at Filosofien ikke skulde række længer, end hvor Begreb,, 
som ere absolut a priori, anvendes, at den ikke kunde have 
Sted, uden hvor Fornuftkundskaben grundedes paa dem ailene), 
eller hans Definition paa empirisk Filosofi er i Modsigelse med 
de anforte Ord, og Inddelingen i reen og empirisk Filosofi 
med Logikens Regler^ da deri henfdres noget til Filosofi, som 
ej fortjener dette Navn. De, som kunne troe , det sidste om 
Kant, formode, at han mod sin rette Mening har regnet den 
empiriske videnskabelige Kundskab til Filosofien, allene for at 
foje sig efter det vedtagne Skole-Sprog ; De mene^ at denne 
Formodning bestyrkes saavel ved hans Udladelse om den em- 
piriske Sjelelære, Crit. d. r. V. ^. 876, som ved Ojemedet, 
hvorfor han har skrevet Fornuftkritikeii } De derimod , som 
troe det forste, og, for ej at lade ham modsige sig selv og 
Logikens Regler, antage, at han ikke vil have sit foranforte 
Udsagn forstaaet udelukkende, og ikke anseet for en Defini- 
tion paa Filosofi i Ahnindelighed 3 Disse holde det af ovenan- 
anftirte Grunde og af hans egen Fremsætnings Maade S. 868 
for rimeligt, at han ved Filosofi, som Divisum i denne Ind- 
deling, forstaaer Fornuft eller rational Kundskab i Modsætning 
af den historiske, og at lian tager det Ord Filosofi paa meer 
end con Maade, nemlig: 1) i cn vidtldft'ig Beinærkelse £ot ^ot^^ 
nuftkundskab i Aliiiindcliglicd , og altsaa med Indbefatning af den 
empirihke Fornuftkundskab, og allene med Udelukkelse afMa- 
thematikcn, :z) i en ængei'e Bemærkelse for Filosofi a priori, 
