77 
folgeligen med Indbefatning af den rene Logik eller Formal 
Filosofien 5 3) /' den ængeste y for Kundskab a priori, med Ma- 
tbematikens og Logikens Udelukkelse. Nu kunde lian sige, 
at Filosofien nemlig i ængere Bemærkelse, strækker sig saa- 
vidt som Begreb a priori kunne anvendes ; lian kunde kalde 
Metafysiken Filosofi i den meest ægte og fortrinligste, d. e. i 
den ængeste Bemærkelse ; lian kunde ogsaa udelukke den em» 
piriske Sjelelære fra Filosofi i denne Bemærkelse, d. e. fra Me» 
tafysik. Kants Efterfolgere bruge sædvanligen Ordet paa sid- 
ste Maade, uden Tvivl fordi den ved Fornuftkritikens kostbare 
og store Apparat er sat i saa klart et Lys. Gav nogen os en 
lig Kritik over den empiriske Fornuft , saa vilde dens Filosofi 
uden Tvivl falde meer i Ojnene. 
5. 53. Dersom Kant antager Filosofi og Filosofering i 
saa vidtloftig Bemærkelse, at al videnskabelig Fornuftkundskab, 
enten den er af empirisk Oprindelse eller ikke, regnes dertil, 
saa indseer man let, at dette Begreb om Filosofi i Grunden 
ikke er forskjelligt fra deres, som liave gjort Videnskab om 
Tingenes Aarsager til Filosofiens fornemste Særkjende, og at 
baade Begrebet om Filosofi og Filosofien selv liar en ærværdig 
og tillige sund Alderdom, saadan , som Boetliius forestiller den 
i det skjonne Billede, lian giver paa Filosofien i Begyndelsen 
af lians ^^kriit om Filosofiens Trost. Saavel hos Aristoteles 
som hos Kant ere Kategorierne Filosofiens forste og constitu- 
tive Grunde f af andre angaves andre. 
Skulde derimod Ordet Filosofi betegne en ganske reen 
Og forerfarelig Kundskab, enten med Indbefatning af Mathe- 
matiken eller med dens Udelukkelse, saa bliver Sporgsmaalet 
bm det kantiske ænge Begrebs, og om Filosofiens, Alder, og 
