78 
begges Forhold til hans Formænds Definitioner, ikke saa let 
eller kort at besvare. 
Vi behove ikke her at holde os meget op ved det 
Sporgsmaal : Om Mathematiken skal regnes, eller ikke regnes, 
til Filosofien? Vidtloftigheden og Udstrækningen af Filosofiens 
Grændser, ifald den ogsaa skal omfatte Mathematiken, synes 
iigesaa lidet, som den af Kant angivne Forskjel imellem Be- 
grundelse i Begreb og Begrebs- Construction, at burde udelukke 
Mathematiken fra at kaldes Filosofi, eller at ansees for at vsere 
en Deel af Filosofien. Bemældte Forskjel kan vel vise os, at 
Filosofien har flere Dele, men ikke, at noget ej er Filosofi^ 
Den kan vise os, at Mathematiken ikke er Metafysik, men ej, 
at den ikke er Filosofi. Skjelnes end disse Videnskaber fra 
hinanden i Henseende til Navnet, (thi de have begge Filosofi- 
ens Væsen og Gavn) saa er dog heri intet Nyt; da mange for 
Kant have, skjont af anden Aarsag, fulgt samme Talebrug. 
S. 54. Men for at see, hvorledes Kants Begreb om Fi- 
losofi i de ængcre Bemærkelser forholder sig til ældre Filoso- 
fers, er det fornødent at sammenligne enhver af dets Charac- 
terer med det , som disse for ham have holdt for Filosofi. 
Efter Kant fordres til Filosofi i ængere og ængcste Bc- 
mærke I se 
i) Strærig V'idenskahcUghed og alt, hvad dertil horer, især 
absolut Nodvendiglied og Almindelighed. Den udelukker 
altsaa saadanne Beviisgrunde og Beviser, som allene gi\e 
Lærdommene Probabilite, eller, som Kant udtrykker sig i), 
den forkaster al Moderatismus. 
i) Veikiindigiing tics nalien Abscl>lus«cs eines Tr. Z. e^vigen Frieden. S. ir. 
