8i 
.^1 Filosofi, komme, uagtet Forsk jelilglied en i MaaJen, paa 
hvilken de erholdes, overeens deri, at de have denne Clia- 
racter i storste Grad. Det medfodte suhjectiVe ^r\\os, 
dem uden Tvivl eet og det samme. De aristoteliske Kate- 
gorier have en ringere Subjecthed, end disses og end Kants; 
Sindet har dannet dem af Objecterne (g. 36), de ere derfor 
en Blanding af Subjeotlied og Objectlied. 
Å) Hvad Formalheden QSLzpLd^Qv j saa maatte Platos Ideer, som 
Monstere, Regler og Rettesnore for al sand Filosofi (S. 29) 
nodvendigen være Former, Pythagoreernes Tal ere heller 
ikke at betragte anderledes ; deres Filosofi har man med 
Fcije kaldet en arithmetisk Fijosofi^ IC) og kan, for saavidt 
den er det, ikke andet end have Formalhed; thi Tal in 
abstracto indeholde intet materialt. At Descartses Ideer ere 
Resultater af Maaderne, paa hvilke Sjeleformuerne yttre sig, 
det seer man dem let af^ Selv kalder han dem og Former 
(§. ^1), Efter Leibnitzes Hypothese om den forudbestemte 
Overeensstelnmelse maa al menneskelig Kundskab være sub- 
jectiv baade ihens'eende til det Formale og Materiale ; Leib- 
nitz. har paa denne Maade udstrakt Subjectheden saavidt, den 
kunde udstrækkes, thi hans System udelukker al sand Ob- 
jecthed. 
Den kantiske Forerfareliglied er en Folge af Kundskabens 
iy^iibjectlve Formalhed, Dette sidste Udtryk, ifald han havde 
~yjDetjent sig deraf, vilde, som det synes, have viist os Tan- 
- ken, der med hans Forerfareliglied bor forbindes, nærmere, 
^.. egentligere og utvetydigere. De aristoteliske Kategorier ere 
•}Vogsaa formale Begreber, men deres Formalhed er Kopi af 
k) Pseudloorigenis Philosoptumen. Gap. 19* 
V^. Sek. Ski.JIDcd, I Ucffte. L 
