83 
det sig efter deres Mening, som antage alle filosofiske Be- 
grebs Herkomst fra Erfaring, og altsaa fra Objecterne. 
Kundskaber af saadan Oprindelse kunne ligesaalidet have 
fuldkommen Reenhed, som fuldkommen Sabjecthed* Kun 
i Sammenligning med Kundskaber, som enten .ene og allene 
' ere oprundne af det sandselige Indtryks Materiale^ eller have 
meer af dette, kunne de kaldes rene. Her bestaaer Reen- 
heden snart i deres ved Abstraction og det Individuelles Ge- 
neralisering erholdte Almindelighed , snart i deres Hensyn 
til andre Ting og Beskaffenheder, snart i deres nægtende 
Qvalité, thi i disse Tilfælde ere dé hævede over, og forte 
udenfor, det grove sandselige. At de aristoteliske Katego- 
rier have denne Reenhed, en formindsket Obj'ecthed , er klart 
af det, som for er sagt. I de ældste Fysikeres Filosofi, 
hvor Naturbegivenhedernes almindelige Aarsager og Grunde 
randsagedes, maatte ogsaa dette Slags Reenhed findes. 
Det kunde synes, at Locke /), i det han angiver Re- 
flexionen over vor Sjels egne Operationer for een af Kilderne 
til den menneskelige Kundskab^ havde tænkt noget, som lig- 
nede Meningen om Ideers Oprindelse af subjective Former, og 
Leibnitzes Hypothese om Kundskabens Reenhed , og at dette 
havde bragt Leibnitz til den Formodning, at Lockes Mening 
i sig selv ej var saa ganske imodsat hans (§. 44) ^ men man 
vil i Lockes Bog neppe finde Spor til , at han i Sjeleyttrelser- 
nes Producter tydeligen har skjelnet den objective og subjec- 
tive Formalhed fra hinanden 5 Allevegne seer han hen til det 
materiale, naar han soger at vise Ideernes Oprindelse, saavei 
de enkeltes, som sammensattes, saavei om Substanser, som 
/) Om den menneskelige Forstand 2 B. 1 Kap. §. 4^ og 24. 
L X 
