84 
om deres Modificationer og om begges Hensyns Beskaffenhe- 
der 3 lian tilstaaer Ideerne en material og blandet Subjecthed , 
men ikke den formale og kan tiske eller maaskee descai^tiske , 
langt mindre vilde han have taalt saaclan total Subjecthed^ og 
konstlet Objecthed, som den Leibnitz siden tillagde sine Ideer. 
Det kan ikke nægtes ^ at Lockes Reflexionsbegreb jo ere for* 
male Begreb, men denne Fornialhed er, ligesom de aristote- 
liske Kategoriers, foraarsaget, og kopieret, af Obiecternes For- 
mallied. Disse ægte Erfarings Filosofer have enten ikke kjendt 
Ideernes blot subjective Foniialhed og fuldkomne Reenhed, 
eller ikke holdt den for antagelig. 
S. 55. I den kantlake Filosofi tales om en transcenden- 
tal Idealisnius. Denne er uden Tvivl det samme, som oven- 
mældte Mening om Kundskabens subjective Formalhed. Den 
skal bestaae deri, at man holder de sandselige Objecter, som 
sandsclrge (som Phænomener) , for at være frembragte af vore 
egne Forestillings-Kræfters yttrede Former, at Begrebet om dem 
bestaaer af Rummets og Tidens Begreb^ hvilke Sandseligheden 
selv foder af sig, og at de for saavidt ikke ere andet, end 
blotte Forcstillhiger 5 og naar Forstanden anvender sine rena 
Begreb paa dem,, d. e. dommer om dem, at de da ligeledes 
i denne Henseende ikke ere andet, end Forestillinger, at vi 
intet kjende til dem, uden hvad vi selv have tillagt dem, ikke 
vide, hvorledes det ovrige i dem (det, som ikke kommer fra 
vore Forestillings- Formuer) er beskaffent, eller hvad de i sig 
scJv og i deres Inderste og ejendommelige Natur, uden for 
vore Tanker, monne være. Denne Mening kalder man Idea* 
alisiniis, ibidi den Lider de sandsede Objecter, som saadanne^ 
komme af Forestilling og Forcstillhigsformer , og forsaavidt 
