empirisk Fornuft videfnskab Navn af Filosofi; hans adskillige 
Skrifter, som hore her til, bor vist nok ansees for ægte filo- 
sofiske Arbejder; men han vil ikke have nogen Videnskab af 
empirisk Oprindelse anseet for Metafysik (Overfysik). Denne 
har han vel kaldet Filosofi i ængeste Bemærkelse, men han 
har aldrig, saayidt jeg veed, paastaaet, at man for ham hver- 
ken havde Filosofi, eller vidste, hvad Filosofi var. Han har 
allene sagt, at man ingen ægte Metafysik, og intet rigtigt Be* 
greb derom har havt» Han har i sin Fornuftkritik stræbt at 
vise os en ny Kundskabs Kilde i det menneskelige Sind , nem- 
lig den subjective Formaihed* Ere hans Principier her rigtige 
og rigtigen ttdforte, saa har han opdaget en ny Kundskab af 
denne Kilde og sat sin Opdagelse i et stort Lys. For hans 
Tid har man intet tydeligt Begreb havt om ganske reen Filo- 
sofi og om Metafysik i denne Mening, heller ikke nogen Me- 
tafysik , som saa fortrinligen fortjente dette Navn (nemlig aE 
kaldes Overiysik), thi den blev tilforn abstrahert af Erfaring, 
Han har altsaa opdaget een eller to Dele af Filosofien, som 
hidtil ikke, eller ikke nok^ vare bemærkede af Filosoferne, 
en ny Metafysik, og en fuldstændigen udfort videnskabelig For- 
nuftkritik. Disse Opdagelsers Vigtighed kan ikke nægtes. Ari- 
stoteles fandt maaskee, eller udmærkede, i sin Tid en forste 
Filosofi, men hverken han eller Kant kunne derfor siges fors£ 
at have opdaget Filosofiens Begreb, eller forst givet Filosofi 
Existence. Kant giver Metafysiken til sit Indhold allene Be- 
greb og Sandheder, som ere absolut a priori, om slige kunne 
bevises at være grundede i vore Kræfter j derved gj or han Me- 
tafysiken (Overfysiken) langt mere til det, den efter sit Navn 
bor være, end den kunde være, ifald dens Sandheder kun havde 
en comparativ priorite j derved har han skarpere end ellers af- 
