94 
stukket dens Grændser. Men uden gyldig Grund, vilde det 
Lave været^ om lian havde givet hele filosofien et saa ind- 
skrænket Indhold. 
Plato os Leibnitz maae nodvendi^en have havt Begreb 
om Forerfarings, eller reen, Filosofi, endskjont ingen a£ dem 
kjendte dens rette Kilde. 
Aristoteles har noje viist os den empiriske Filosofies 
Kilde. Begrebene om begge Filosofiens Dele vare da i Platos 
og Aristoteleses Tid fundne, om ikke længe forj men sand og 
vel grundet Forerfarings Filosofi har Kant forst fundet , dersom 
ellers hans Kritik selv er vel grundet ^ Længe varede det, in- 
den man ret skjelnede det subjective fra det objective, endnu 
længer, inden man indsaae Forskjellen imellem det subjective 
og f6rmale, imellem den subjective og objective Formalhed- 
Erf^rings Filosofien er altsaa den ældste, om end Erfarings 
Metafysik var en contradictio in adjecto, hvilket dog Aristo- 
teles og andre Erfarings Filosofer ikke tilstaae : Overfysik, sige 
de, kan ikke aliene den Videnskab vel kaldes, som liandler 
om Gud, men og den, som indeholder de meest afsondrede 
og alleralmindeligSie Begreb og Principier j Almindelighed- gi- 
ver Over-Plads i Sandhedernes Rige. 
Men om end ingen ægte Metafysik enten i Begrebet el- 
Udforeisen har været til for i vore Tider, saa kan man doi; 
derfor ikke riæoie, at Bogreb om Filosofi, og Filosofi selv, 
have været til. Ligesom Begreb om Mathematik, eller en an- 
den Videnskab, hvis Dele enhver især have samme charactc- 
ristiske Qvalite, som det Hele, vel kan være til i een af De- 
lene, for de iivrigc cre fundne, saaledes har Filosofiens cha- 
racU'ristiske General Begreb været til i dens ene 02; ælu^auile 
Deel, nemlig i Erfarings Filosofien 5 JMcn dens fulde Indholds 
♦ 
