' ^5 
Begreb har ikke været til, og er det maaskee ej endnu. Hvo 
kan vide om en ny Baco eller Kant engang opstaaer, og vi- 
ser os liidtil uopdagede Kundskabs Kilder i den menneskelige 
Fornuft? Hvo kan sige, naar dens Natur enten i det erfareiige 
eller uerfarelige er udtomt? Saalænge det er muligt, at nye 
Kundskabs-Kilder i den kan aabnes, og altsaa nye Dele af 
begge Filosofier £ndes, saalænge er Filosofiens fulde Indholds 
Begreb ikke fundet, og altsaa heller ikke dens Ideal (S» 8,), 
som er et fuldendt Indholds Begreb. 
Det synes som Foreningen imellem Erfarings og For- 
erfarings Filosofien ikke noksom har været erkjendt af Fiioso- 
soferne. Enten den ene eller den anden er gjort til al Filo- 
sofi. Fra de ældste Tider have de afvexlet med hinanden, 
i det mindste været revne fra hinanden af deres Dyrkere. Nogle 
tiltroede Sandserne alt^ andre intet eller for lidet. De gamle 
Fysikere og Astronomer grundede Filosofien paa Erfarings Py- 
thagoras og Plato^ som kom efter dem, paa rene Ideer; Ari- 
stoteles igjen paa Erfaring, og begges Efterfolgere afsondrede 
sig paa samme Maader fra hinanden i langsommelige Tider; 
Descartes byggede den paa medfcidte, og altsaa paa Forerfa- 
rings. Ideer 5 Gassendi og Locke forkastede disse, og vendte 
tilbage til Erfaringen 5 Leibnitz forlod Erfaringen , men Wolf 
og hans talrige Skole hyldede den atter. De Nyeres Friheds 
Filosofi (Jeg- Filosofi) udelukker Erfaringen, tillader (indrom- 
mer) Forstanden uden at ^nfores af Fornuften (Friheden) in* 
tet /). Disse sidste Filosofer have forladt Kant, som antager 
baade Erfarings og Forerfarings Filosofi. Forenings Punkten 
imellem begge er det hojeste Godes Virkeliggj oreise, eller Be- 
/) Joli. Bapt, Scliad Geist der PKilosoplii unserer Zeit §♦ 28* p. 79« 
