ii3 
Længde af 3oo Favne. Paa Lutteterg lijalp den , da man for- 
gjæves liavde forsogt alle andre dengarig bek]'endte Midler g)* 
Vi skulle ogsaa see i det Folgende, SLt det er af denne Indretning 
Frankeren du Hamel og Engelænderen Sutton i den sildigere 
Tid have hostet deres Samtidiges Lovtaler og Berommelser. 
En saadan 'Ildmaskine kan dos; efter Delius^s Forskrift 
indrettes paa en mindre bekostelig og langt simplere Ma'ade. h) 
Man opmurer kun en Skorsteen af a til 3 Fods Gjennemsnit, 
og 8 til 9 Fods Hojde,.og lader den iobe spids til i et Par Fods 
Længde. Fra Scliachten eller Stollen lader man paa hver Side 
af Skorstenen et Ror iobe ind, som man overmurer med Leer. 
Fortil anbringer man en lille Jerndor, som slutter godt og 
hvorigjennem Brændet kan lægges ind; Ilden brænder saaledes 
paa den bare Jord tæt ved Enden af Rorene, og dette har 
den samme Virkning som den forrige Indretning. Af en saa~ 
dan Ovn betjente Trievald sig i Aaret 172 1 i). En Scliacht i 
en Steenkulgrube i Engeland var nemlig saa opfyldt med rae- 
phitiske Dunster, at sa.avel Mennesker som Dyr q^valtes, naar 
de kom 4 til 5 Favne ned i den. . Ovnen frembragte saa stærk 
en Træk jgjennem Korene, at Scliachten som yar j^o Favne 
dyb, blev renset i 4 Time, og at Arbejderne derefter kunde 
stige ned i dens Dybde uden at spore den mindste Ulejlighed. 
Besynderligt er det, at Trievald Anno iy4^, kaldte denne Ovn 
sin lykkeligste Opfindelse^ og at han forst beskrev den i Aa- 
ret 1741. I Aaret 1725 har ma.n ellers ogsaa benyttet sig af 
den med det onskeligste Hæld i de banatiske Bjergværker; 
dens Virkning var saa liæftig at en Hoylspaand , som man holdt 
g) Cai vor. I. c. p. 1 4 et scqv. 
/O 1. c. 2. Absch. p. 3]3. 
z) Schr. d. Kongi. Ges. d. Wjgsenscliaft. 3 B. 
Vid. Sch, Skr. II Va, IHafte. P 
