114 
for Rorets Aabnjng i en Afstand af 5o Favne fra Skorstenen, 
blev ved Lnftcns Træk fort op til Ilden og udkastet tillioemed 
Rogen. Den bruges endnu hyppigen ved de waldenburger 
Steenkulsgruber i Sclilesien k). Rorene bor kun have 4 til 5 
Tommer i Gjennemsnit y thi Luftens Træk er stærkest igjennem 
snevre Ror. /). Hos Delius fmdes ogsaa en hidiiorende Be- 
mærkning, som ydermeer bekræfter Varmens paafaldende Virk--. . 
ning. ///) Saa langt siger lian de ældste endnu levende Folk' 
kunne huske tilbage i Tiden ^ har Luften her ved Schemnitz 
altid trukket ind igjennem Josephschachten og ud igjennem; 
ICarolischachten , fordi denne ligger lidt hojere, n) Men da 
man Anno 1733 anlagde 4 Ildmaskiner ved Josepli-Schachten, 
saa antog Bjergluften, strax efter at Ilden var antændt, den 
modsatte Direction , og trækker siden stedse ind igjennem Ka- 
rolischacliten. 
-X. J, B artcis Luf t p omp e. 
Den lilev forste Gang brugt paa Stuffenthals Gliick i 
Aaret 171 1 d). Man forfærdigede den forste af Træe, de fol- 
k) V. Iliimbolt iibcr (11c unlciirclische Gasarten 1779. p. 214. 
/) Dolius 1. c p. 3i3. V. Hiimbolt p, 214. 
w) Deliui>'s AiileiiuDg zii der Bcrgbaukunst. Wien 1773* ::ter Absctr 
p. 2(;3. 
77) Tlieorien aiiganciule Luftens natuilige Træk igjennem Gruberne, fin- 
pes tydeligst fremsat af Lomonosow i Novi Commentarii Acad. Societ 
impctialis pelropoliu Tom. i. ad Annum 1747 et 1748, Pelropoli 
1750. pog. 267. 
c) CalviJr. 1. c. p. i3 og Fig. L s. k. Tab. IIL 
