, og aabnede et par Smaalnger for og bag i Skibet for at skaffe 
; Atmosphæren fri Indgang. Stiax i Begyndelsen saae man, at 
-Rogen strommede saa stærkt lienimod Roret , at Lampen neppe 
vilde brænde, og var nærved at gaae ud, men neppe var ^ Time 
'rforlobet, forend Luften twiscbendæcks var fuldkommen renset. 
Dette Forsog syntes aitsaa at bekræfte Forslagets nyttige 
Anvendelse. Alligevel har man dog fremsat et par Indvendin- 
ger mod det nemlig : 
a) Skibet var saaledes bygget, at det Rum hvori Forsoget blev 
anstillet, ikke kunde gjores fuldkommen tet i det turde aitsaa endnu 
være tvivlsomt, om ikke andre Aabninger i Skibet havde i Sam- 
virkning med de Luger, der skulde tilkde Atmosphærens Indgang, 
bidraget maaskee meer end Lampen til Skibsluftens Rensning. 
b) De Besværligheder der turde være forbunden med at 
faae Lampen antændt under Skibets Bevægelse i haardt Vejr. 
Den forste af disse Indvendinger er dog som det synes, 
hævet ved den Erfaring, at de Aabninger, som findes i Skibet 
twischendæks og paa Banjerhe ikkun under gunstige Omstæn- 
digheder ere tilstrækkelige til uden Lampens Medvirkning at 
vedligeholde en god og reen Luft 5 den tilintetgjores ydermere 
ved de foranforte Forsog i det Tejlerske Laboratorium. 
Den anden Indvending, som dog synes mindre vigtig/ 
har ligeledes v. Marum selv hævet ved at foreslaae en pas- 
sende Forandring i Lampens Indretning. Han raader nemlig : 
fit lade de Glas som sættes over dens Arme, indfatte i Ringe, 
saaledes, at man ^ naar den skal antændes , ikke behover at 
tage Glassene af, men kun at lofte dem op, hvorefter de igjen 
eynke ned ved deres egen Vægt. Ogsaa, lægger han til, lettes 
Lampens Antændelse meget, naar man i Forvejen bestryger 
Yægen med Terpentinolie. 
