194 
da med Laaget, som imidlertid bor blive ! Ilden. Paa Laaget 
lægges velopglodede Kul, nu anbringes hastig Smelte-Ild , som 
her beboves langt stærkere , end ved det enkelte Tin , saa vil 
disse 4 Pd. Tin smelte inden en halv Time. Imidlertid tilbe- 
redes et Ingiis , i Form af en 2 å 3 Tomme tyk Stang. Er 
denne af Jern, da besmores samme med lidet Tælgj i Sand^ 
formen kan denne smeltede arseniserede Tin strås udstobes, 
men forinden maae dets Flyssighed erfares med en tynd 
Jernspids 5 holdes denne for længe derudi, da oploses den^ og 
Tinnet bliver da jernblandet og ureent, som her er skadeligt. 
Dette her omtalte arseniserede Tin, taber ved forste 
Smeltning 3 a 4 proCent, men ved igjentagen Smeltning ikkun 
j , hojt 2 proCent i Vægten , som er befunden at være -| Tin 
og Deel Arsenik. Dette arseniserede Tin er meget skjort, 
i Brudet deels fiin deels grovkornigt, af morkegraae metallisk 
Anseelse j lignende deels Blye deels Coboit-Glands : det lober 
an i Luften, men bliver lysere. 
Naar Tinnet er paa ^aa Maade behandlet med Arsenik, 
har jeg befundet, at det da g jerne forener sig med Kobberet 
og ved Omsmeltning, ej j uden ved overordentlig stærk og an- 
holdende Hede skilier sig derfra. Paa denne Maade finder jeg 
det aliene muligt, baade at værne mod Tinnets Forkalkning og 
at vedligeholde en eensformig Blanding af Tinnet og Kobbe- 
ret, nemlig under sammes Smeltning og Stobning, som naar 
det er opnaaet, medfdrer flere Fuldkommenheder for Canon-. 
Metallet, hvorom forhen er talt. 
Forinden jeg faldt paa at arsenisere Tinnet, forsogtes 
Arsenikens Bcblandelse med Kobberet, i Tanke, at Kobberet, 
som den her brugelige Qvantitet^ skulle være beqvemmere at 
involvere og figerc den Qvantitet af Arsenik, som behdvedes 
