til en bestemt Compositlon for Canonmetallet, og som tillige 
skulle gavne ihenseeride til Tinnets metalliske Naturs Vedlige- 
holdelse m. V. , h vorudi ej heller blev taget Fejl 5 men Pro- 
ductet fik den Egenskab, at det efter Beblandelsen med Tin- 
net, var heelt igjennem og overalt i Brudet cristallinisk bladigt 
og straaeligt, overordentlig skjort, (troligen^ fordi det inde- 
holdt for megen Arsenik) var alt for letsmeltelig , og desuden 
Qmgangsmaaden , derved for kostbart, til deraf at kunde gjores 
en fabrikmæssig Anvendelse ^ desaarsag vendte jeg mig fra denne 
Forbindelsesmaade af Arseniken med Kobberet, til dets For- 
bindelse m^d Tinnet, som forhen er omtalt. 
DeEgensl^aber, som formeldt yttrede sig med Arseniken og 
Kobberet, indfandt sig omsider ogsaa med Tinnet, skjont langt fra. 
ej i den Grad^omhiin, og som vi af foregaaende Forsog, ligeledes 
i en hojere Grad , kjende igjen , nemligved Brugen af Antimonium 
og Wismuth. Denne Uart ved Tinnet og Arseniken , nemlig i 
Eeblandelse med Kobberet, at blive bladig cristallinisk i Brudet, 
er en Fejl ved Metallet, fordi det, der, hvor det viser 
sig cristalliseret, tillige er skjort, har jeg gjort mig megeii 
Umage for at afhjelpe, og forsogt adskillige Veje og Midler, 
indtil jeg omsider fandt, at Zinken herimod var meest tjenlig. 
I mine Forsog har jeg for det meeste brugt goslarsk 
Zink, som jeg har fundet renere og paalideligere end det chi- 
nesiske saakaldet Spiauter; men da dette sidste ej er saa kost^ 
bart og derfor helst bor bruges for Canonstoberiet, ligesom jeg 
og har brugt dette sidste ved efterfolgende Compositioner for 
Canonstoberiet 5 saa kan jeg ej forbigaae at anmerke, at den 
chinesiske Zink, nu og da^ findes indblandet med Blye, yel 
eg som jeg engang, ved en Barres Omstobning , har 
fundet^ cpaed Jernstumper, og da begge vilde være meget ska- 
Bb 2 
