5 
sicadeligt Overmaal af Suurstofgas. — Jeg behøver derfor ikke 
at betragte Luften fra denne Synspunkt. Oftere derimod skeer 
det, at Mennesket nodsages til at opholde sig i et indelukket 
Rum , hvis Luft enten er for den storste Deel berdvet sin Suur- 
stofgas eller har optaget en alt for stor Mængde Kulsyregas 
eller tillige er svangret med Vandstofgas (gas hydrogenium) 
t)g andre uaandbare Gasarter. Det er altsaa disse Forandrin- 
ger i Atmosphærens Bestanddele, og Indflydelsen deraf paa 
Menneskets Liv, som her især fortjene en videnskabelig Un- 
dersøgelse. 
Blodets Fornyelse kan ikke skee i den tilborlige Grad, 
Livet kan ikke bestaae^ undtagen Atmosphæren , som aandes , 
indeholder den fornodn^ Mængde Suurstofgas og ikke er be^ 
tynget med alt for megen Kidsyregas eller Vandstofgas* 
Det er Suurstoffen.åer ligesom besjæler den hele orga- 
niske Natur. Det er den der afgiver det fors te oplivende Prin- 
cip til- de dyriske Vædsker. Dens Indvirkning paa Blodet er 
det, Mennesket skylder sin Varme, sin dyriske og organiske 
Folelse, sin levende Kontraktilitet, med et Ord sin Livskraff, 
Den er saavel Livets som Flammens sande Næring. Uden 
denne Stof i Atmosphæren skulde hverken Dyret kunne aande, 
eller Ilden kunne brænde^ skulde folgeligen hele Jordkloden 
snart forvandles til den skrækkeligste Orken. 
Det Hggei uden for min Plan at bestemme de Kilder,^ 
^f hvilke Atmosphæren ideligen forsynes med denne saa uund- 
værlige Stof. Jeg indskrænker mine Betragtninger til korteli- 
gen åt berore de Processer, ved hvilke den efter Naturens 
IxiåfQXTxm^ fortæres^ Vor Kundskab om disse er det, der skal 
veilede os til Forsigtighedsregler, som % forniidne Tilfælde kunr 
ne. betrygge os mod dens MangeL 
i 
