s.z^4- Kubikfods IndliolJ m^d sine Dunster, Fremdeles befryg- 
ter Morveau, at man ved at benytte sig af Salpeteren, ikke 
letteligen skulde kunne undgaae tillige med dens hvzde sure 
Dui%sterj som aliene ere tjenlige^ at udvikle den rode Salpeter" 
damp eller Salpetergas y der er hojst skadelig for Aandedræt« 
i tet. Men O dier har viist , at denne Frygt er ugrundet, naar 
man kun ikke opvarmer Svovlsyren hojere end til den 60^ 
Keamttr^ efterdi Salpetergasen eller de rode Dampe begyn- 
der forst at vise sig ved en Varme af 80*^. Han bar ydermere 
givet Haab om, at han med det forste vil oplyse, hvorledes 
man uden al kon^stig Varm.e ogsaa kan udvikle Salpeterens 
sure Dunster. 
I , Endeligen bor jeg angaaende Saltsyrens fortrinlige Virk- 
ning, endnu tiifoje en Bemærkning, om hvilken jeg, skjont 
den er anstillet paa det danske Krigsskib fVHhelmine Carolm& 
(i Aaret 1788) forst er bleven underrettet ved at læse Mor- 
veaus Skrift. Jeg finder nemlig i en Note p. 77 til dette Skrift, 
'at vor Profc-ssor Manthey ^ den Gang Overski bschirurg , har 
, anstillet adskillige Forsog angaaende Vii^kningen af mineralske 
J^yrer til Luftens Rensning. Efter disse Forsog betog den oxy- 
generte Saltsyre å^n fordærvede Skibsluft sin frygtelige Stank 
hastigere end de ovrige Gasarter. ^Han mener ogsaa, at Rog- 
ningen med denne Syre maa ansees som een af de fornemste 
Aarsager, hvorfor der paa anforte Skib vare færre Syge og en. 
ringere Mortalitet end paa de ovrige i samme Esqvadre. 
Saaledes har jeg da i Korthed fremstillet de vigtigste 
Kjendsgjerninger angaaende et Middel , der er af storste Inter- 
resse for den menneskelige Slægt. Vi haveseet, at dets Virk- 
ning ikke er udledet af hypothetiske Sætninger, men at den 
(er grundet paa tilforladelige Forsog, anstillede i forskjellige 
